title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/857 ze dne 18. května 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               19.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 128/17

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/857
   ze dne 18. května 2017
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 18. května 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  104,0

                  TN

                  158,2

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  118,7

                  0709 93 10

                  TR

                  132,4

                  ZZ

                  132,4

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  49,9

                  MA

                  59,7

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  88,5

                  ZZ

                  60,0

                  0805 50 10

                  AR

                  123,2

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  207,1

                  ZZ

                  131,8

                  0808 10 80

                  AR

                  118,7

                  BR

                  119,2

                  CL

                  133,7

                  CN

                  130,6

                  NZ

                  152,0

                  US

                  107,1

                  ZA

                  99,8

                  ZZ

                  123,0

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/606 ze dne 16. dubna 2015 , kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný pro množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. dubna 2015 v rámci celní kvóty otevřené pro česnek nařízením (ES) č. 341/2007

text:
               17.4.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 100/77

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/606
   ze dne 16. dubna 2015,
   kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný pro množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. dubna 2015 v rámci celní kvóty otevřené pro česnek nařízením (ES) č. 341/2007
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 341/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz česneku.

               (2)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence „A“ podané během prvních sedmi kalendářních dní měsíce ledna 2015, na podobdobí od 1. června 2015 do 31. srpna 2015, převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence „A“ vydávány, a stanovit přídělový koeficient, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3).

               (3)

               Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence „A“ podané podle nařízení (ES) č. 341/2007 na podobdobí od 1. června 2015 do 31. srpna 2015, se vztahuje koeficient přidělení uvedený v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. dubna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 341/2007 ze dne 29. března 2007 o otevření a správě celních kvót a zavedení režimu dovozních licencí a osvědčení o původu pro česnek a některé jiné zemědělské produkty dovážené ze třetích zemí (Úř. věst. L 90, 30.3.2007, s. 12).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

      PŘÍLOHA

                  Původ

                  Referenční číslo

                  Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. června 2015 do 31. srpna 2015
                  (v %)

                  Argentina

                              —

                              Tradiční dovozci

                  09.4104

                  —

                              —

                              Noví dovozci

                  09.4099

                  —

                  Čína

                              —

                              Tradiční dovozci

                  09.4105

                  81,143203

                              —

                              Noví dovozci

                  09.4100

                  0,471995

                  Ostatní třetí země

                              —

                              Tradiční dovozci

                  09.4106

                  —

                              —

                              Noví dovozci

                  09.4102

                  —


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1366/2011 ze dne 19 prosince 2011 , kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pataca de Galicia / Patata de Galicia (CHZO))

text:
               22.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 341/29

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1366/2011
   ze dne 19 prosince 2011,
   kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pataca de Galicia / Patata de Galicia (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 9 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 přezkoumala Komise žádost Španělska o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Pataca de Galicia / Patata de Galicia“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 148/2007 (2).

               (2)

               Jelikož dané změny nejsou menšího rozsahu ve smyslu článku 9 nařízení (ES) č. 510/2006, Komise zveřejnila žádost o změnu podle čl. 6 odst. 2 prvního pododstavce uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3). Vzhledem k tomu, že Komisi nebyla předložena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba změny schválit,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změny specifikace zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvalují.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. prosince 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (2)  Úř. věst. L 46, 16.2.2007, s. 14.

      (3)  Úř. věst. C 108, 7.4.2011, s. 19.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

         Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

      ŠPANĚLSKO
      Pataca de Galicia/Patata de Galicia (CHZO)


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/703 ze dne 11. května 2016 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               12.5.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 122/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/703
   ze dne 11. května 2016
   o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s členskými státy,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 119/97 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo v rozmezí od 32,5 % do 39,4 % na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů (dále jen „MKP“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) a Malajsie. Tato sazba cla byla použitelná na jiné MKP než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků, zatímco MKP se 17 a 23 kroužky podléhaly clu rovnajícímu se rozdílu mezi minimální dovozní cenou ve výši 325 EUR za 1 000 kusů a cenou s dodáním na hranice Společenství před proclením, pokud byla posledně jmenovaná cena nižší než minimální dovozní cena.

               (2)

               Na základě antiabsorpčního šetření podle článku 12 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 2100/2000 (3) upravila a zvýšila výše uvedené celní sazby pro některé MKP jiné než ty, které mají 17 nebo 23 kroužků. Změněné clo bylo v rozsahu od 51,2 % do 78,8 %.

               (3)

               Na základě šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 1208/2004 (4) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Vietnamu, a to bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Vietnamu, či nikoli.

               (4)

               Na základě žádosti dvou výrobců v Unii byl v lednu 2002 (5) zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada nařízením (ES) č. 2074/2004 (6) prodloužila konečná antidumpingová opatření. Nebyl přijat žádný požadavek na přezkum opatření platných pro Malajsii, takže tato opatření pozbyla platnosti v lednu 2002.

               (5)

               V návaznosti na šetření obcházení opatření podle článku 13 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 33/2006 (7) rozšířila konečná antidumpingová opatření na dovoz některých MKP odesílaných z Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.

               (6)

               Rada s ohledem na výsledky šetření obcházení opatření rozšířila nařízením (ES) č. 818/2008 (8) oblast působnosti opatření na některé nepatrně upravené MKP.

               (7)

               Na základě žádosti jednoho výrobce v Unii byl v září 2008 zahájen přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení a Rada prováděcím nařízením (EU) č. 157/2010 (9) prodloužila konečná antidumpingová opatření o dalších pět let (dále jen „platná opatření“).

               (8)

               Kromě toho v návaznosti na antidumpingové šetření podle článku 5 základního nařízení bylo uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska prováděcím nařízením Rady (EU) č. 792/2011 (10).

         2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (9)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření uložených na dovoz MKP pocházejících z ČLR a MKP odesílaných z Vietnamu a Laoské lidově demokratické republiky, a to bez ohledu na to, zda podle celního prohlášení pocházejí z Vietnamu nebo Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli, obdržela Komise dne 26. listopadu 2014 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (10)

               Žádost podal výrobce v Unii Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH (dále jen „žadatel“) představující více než 25 % (12) celkové výroby mechanismů kroužkových pořadačů v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

         3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (11)

               Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. února 2015 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (13) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

         4.   Příslušná období, na něž se vztahuje šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti

               (12)

               Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

               (13)

               Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         5.   Strany dotčené šetřením

               (14)

               V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v ČLR a orgány ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je k účasti.

               (15)

               Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               (16)

               V souvislosti se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti žádná ze zúčastněných stran o slyšení u útvarů Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních nepožádala.

         6.   Výrobci ze srovnatelné země

               (17)

               V oznámení o zahájení přezkumu Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Indii, Thajsku a Kambodži jako o třetí zemi s tržní ekonomikou ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení informovala výrobce v Indii, Thajsku a Kambodži a vyzvala je k účasti.

         7.   Výběr vzorku

               (18)

               V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek dovozců v Unii a čínských vyvážejících výrobců.

         a)   Výběr vzorku dovozců do Unie

               (19)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (20)

               Požadované informace poskytli a se zařazením do vzorku souhlasili dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Vzhledem k takto nízkému počtu Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Následně jeden ze dvou uvedených dovozců přestal spolupracovat.

         b)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

               (21)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR (tj. 17 společností), aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (22)

               Na začátku se přihlásil pouze jeden čínský vyvážející výrobce a poskytl informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný. Tento vyvážející výrobce následně přestal spolupracovat.

         8.   Odpovědi na dotazník

               (23)

               Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii a dovozcům, kteří nejsou ve spojení, obchodníkům a uživatelům, kteří se přihlásili ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.

               (24)

               Jeden z dovozců do Unie, kteří nejsou ve spojení, se po původní odpovědi na dotazník rozhodl dále nespolupracovat.

               (25)

               Jediný čínský vyvážející výrobce, který se Komisi přihlásil, odpověděl na zaslaný dotazník. Čínský vyvážející výrobce následně informoval Komisi o svém rozhodnutí svou spolupráci v rámci šetření ukončit. Komise informovala čínského vyvážejícího výrobce a čínské orgány o tom, že má v úmyslu použít článek 18 základního nařízení a založit závěry šetření na dostupných údajích.

         9.   Inspekce na místě

               (26)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                              Výrobci v Unii

                                       —

                                       Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko a Oroszlany, Maďarsko,

                                       —

                                       I.M.L. Industria Meccanica Lombarda S.r.l., Offanengo, Itálie.

                           b)

                              Dovozce ve spojení

                                       —

                                       Bensons International Systems B.V, Nijkerk, Nizozemsko

                           c)

                              Výrobce ze srovnatelné země

                                       —

                                       Sure Success, Sihanoukville, Kambodža.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (27)

               Dotčeným výrobkem jsou některé mechanismy kroužkových pořadačů, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače. Kroužky mohou být různého tvaru, nejobvyklejší jsou však kruhové a ve tvaru D (dále jen „dotčený výrobek“). MKP v současnosti spadají pod kód KN ex 8305 10 00. Pákové mechanismy (dále jen „PM“) spadající pod tentýž kód do definice dotčeného výrobku zahrnuty nejsou.

               (28)

               MKP se používají k výrobě papírových, lepenkových a plastem potažených kancelářských šanonů, předváděcích a dalších vázaných šanonů.

               (29)

               Během období přezkumného šetření bylo v Unii prodáno velké množství různých typů MKP. Rozdíly mezi těmito jednotlivými typy byly stanoveny na základě šířky základní desky, typu mechanismu, počtu kroužků, systému rozevírání kroužků, kapacity co do množství papíru, průměru kroužků, tvaru kroužků, délky a rozestupu kroužků. Vzhledem ke skutečnosti, že všechny MKP mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a že mohou být v určitém rozsahu vzájemně zaměnitelné, bylo pro účely současného řízení stanoveno, že všechny MKP představují jediný výrobek.

         2.   Obdobný výrobek

               (30)

               Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

                           —

                           dotčený výrobek,

                           —

                           výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu dotčené země,

                           —

                           výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

                     Komise proto dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

   1.   Předběžné poznámky

               (31)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání nebo obnovení dumpingu ze strany dotčené země, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

               (32)

               Jak je uvedeno v 25. bodě odůvodnění výše, byl zaslán dotazník čínskému vyvážejícímu výrobci, který se přihlásil během výběru vzorku, tento vyvážející výrobce následně sdělil své rozhodnutí svou spolupráci v rámci probíhajícího šetření ukončit. V důsledku toho žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval, a proto bylo nutné v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.

               (33)

               V tomto ohledu byly čínské orgány a výše uvedený čínský vyvážející výrobce, který se přihlásil během výběru vzorku, řádně informováni o tom, že nezodpovězení dotazníku bude Komisí považováno za nedostatečnou spolupráci, a že Komise tedy může ohledně zjištění týkajících se ČLR použít článek 18 základního nařízení.

               (34)

               Na tomto základě budou v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu uvedené níže vycházet z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informací shromážděných během šetření (například formulářů pro výběr vzorku, které předložili hlavní čínští vyvážející výrobci a v nichž jsou uvedeny informace o čínských vývozních trzích, informací získaných během ověřování kambodžského výrobce, databáze čínského vývozu) a z databáze Eurostatu Comext na úrovni TARIC (10 číslic), jež stanoví celkový objem a celkovou hodnotu CIF dovezených MKP pod kódy TARIC, na něž se vztahují opatření. Je však třeba poznamenat, že databáze Comext rozlišuje pouze dva typy MKP (tj. se 17 nebo 23 kroužky a jiné typy), ačkoli existuje značná škála různých typů výrobku, jejichž ceny se mohou různit v závislosti na typu výrobku.

         2.   Dumping v průběhu období přezkumného šetření

   2.1.   Srovnatelná země

               (35)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí. Za tímto účelem Komise nejprve zkoumala, zda by bylo možné vybrat vhodnou třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

               (36)

               Při posledním přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k uložení platných opatření, bylo jako srovnatelná země prozatímně vybráno Thajsko, avšak údaje thajského výrobce nemohly být v konečné fázi zohledněny, protože šetření ukázalo, že vztah mezi thajským výrobcem a čínským výrobcem MKP (14) by mohl zkreslovat zjištění týkající se běžné hodnoty.

               (37)

               Ve stávajícím přezkumu byly jako možné srovnatelné země v oznámení o zahájení přezkumu uvedeny tři třetí země, konkrétně Thajsko, Indie a Kambodža. Tyto tři země a ČLR představovaly přibližně 99 % celkového objemu dovozu během období přezkumného šetření na trh Unie. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jinou možnou srovnatelnou zemi. Jeden dovozce potvrdil seznam zemí navrhovaných jako možnou srovnatelnou zemi a poskytl informace týkající se indických, thajských a kambodžských výrobců.

               (38)

               Proto byli všichni známí výrobci se sídlem v Thajsku, Indii a Kambodži kontaktováni za účelem navázání spolupráce. Tito výrobci však Komisi informovali, že účast na šetření odmítají. Ze všech výrobců v možných srovnatelných zemích, kteří byli kontaktováni, se spoluprací při šetření souhlasil pouze jeden kambodžský výrobce. Komise tudíž uvedenému kambodžskému vývozci zaslala dotazník, aby shromáždila příslušné informace o srovnatelné zemi.

               (39)

               Komise následně provedla inspekci na místě v prostorách jediné spolupracující společnosti v Kambodži za účelem ověření předložených informací. Nicméně během inspekce na místě zástupce společnosti odmítl poskytnout základní informace, jako jsou například auditorem ověřené účetní závěrky a data z účetního systému. Proto nebylo možné ověřit náklady a prodejní ceny ani překontrolovat celkový objem prodeje, které společnost uvedla ve své odpovědi na dotazník. Jelikož nebyly k dispozici spolehlivé informace, nebylo možné spolehlivě stanovit běžnou hodnotu dotčeného výrobku na základě údajů poskytnutých společností v Kambodži. Společnost byla odpovídajícím způsobem informována o rozhodnutí Komise nevyužít její informace. Společnost nevznesla žádné připomínky.

               (40)

               V průběhu šetření Komise zjistila, že možná probíhá výroba v jiných třetích zemích, například v Egyptě, Jižní Koreji, na Tchaj-wanu, v Indonésii, Turecku a Malajsii. Byly kontaktovány orgány těchto zemí ohledně možné existence výrobců MKP v jejich zemi, avšak nebyla obdržena žádná pozitivní odpověď ve stanovené lhůtě.

               (41)

               Proto Komise nemohla vybrat vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

         2.2.   Běžná hodnota

               (42)

               S ohledem na situaci popsanou v oddíle 2.1 výše a v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení určila Komise běžnou hodnotu v ČLR na jakémkoli jiném přiměřeném základě, tedy na základě cen skutečně zaplacených nebo nebo cen, které je třeba zaplatit za obdobné výrobky v Unii.

               (43)

               V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve přezkoumáno, zda byl celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření ze strany spolupracujících výrobců výrobního odvětví Unie nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto domácího prodeje představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie uskutečněného čínskými výrobci.

               (44)

               Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.

               (45)

               Jelikož bylo zjištěno, že veškerý prodej na domácím trhu proběhl v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečných cen na domácím trhu a byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu během období přezkumného šetření.

         2.3.   Vývozní cena

               (46)

               Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, a nebyly tudíž předloženy konkrétní informace o čínských cenách, stanovila se výrobní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů, tj. informací týkajících se výběru vzorku poskytnutých známým čínským vyvážejícím výrobcem ve fázi zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, databáze Eurostatu Comext a čínské databáze vývozu.

         2.4.   Srovnání a úpravy

               (47)

               Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě cen ze závodu. Aby bylo zaručeno spravedlivé porovnání běžné hodnoty a vývozní ceny, byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které ovlivňují ceny a porovnatelnost cen. V nezbytných případech byly provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, pojištění a dalších nákladech spojených s přepravou na základě informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

         2.5.   Dumpingové rozpětí

               (48)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Průměrná cena zjištěná v databázi Eurostatu Comext, překontrolovaná s informacemi získanými z dostupného formuláře pro výběr vzorku a porovnaná s běžnou hodnotou poukazuje na existenci dumpingu.

               (49)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a jelikož nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace týkající se ČLR, bylo na základě srovnání vážených průměrných hodnot vypočteno celostátní dumpingové rozpětí ve výši 49 %, vyjádřené jako procentní podíl ceny CIF na hranici EU před proclením.

         2.6.   Závěr týkající se dumpingu

               (50)

               Při šetření bylo zjištěno, že v období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Tento závěr byl založen i) na jedné straně na vývozních cenách stanovených podle databáze Eurostatu Comext a podle informací shromážděných na základě formuláře pro výběr vzorku, jak je vysvětleno ve 46. bodě odůvodnění výše, a ii) na druhé straně na běžné hodnotě určené v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení na základě cen výrobního odvětví Unie z důvodů vysvětlených ve 35. až 41. bodě odůvodnění.

         3.   Důkazy o pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

               (51)

               Kromě zjištění dumpingu v průběhu období přezkumného šetření byla zkoumána též pravděpodobnost přetrvávání dumpingu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, se v souladu s článkem 18 základního nařízení při šetření vycházelo z dostupných údajů. Vzhledem k nedostatku veřejně dostupných informací použila Komise další zdroje informací, jako jsou databáze Eurostatu Comext a databáze podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení, dostupné formuláře pro výběr vzorku předložené hlavními čínskými vyvážejícími výrobci, jež poskytují informace o čínském prodeji na vývoz do všech zemí včetně Unie, žádost o přezkum a čínská databáze vývozu.

               (52)

               S ohledem na úvahy uvedené výše v 48. a 49. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: i) čínská výrobní kapacita a volná kapacita, ii) chování čínských vývozců na jiných trzích a iii) atraktivita trhu Unie.

         3.1.   Výroba a volná kapacita v ČLR

               (53)

               Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti se výrobní kapacita v ČLR odhaduje na přibližně 970 milionů kusů a současná výroba v ČLR se pohybuje okolo 50 % tohoto objemu. Odhadovaná nevyužitá výrobní kapacita, která je v ČLR k dispozici, tudíž představuje více než čtyřnásobek spotřeby Unie. Navzdory tomuto současnému velkému nadbytku kapacity z informací získaných během šetření vyplývá, že kapacita v ČLR stále roste vzhledem k tomu, že v současné době se zakládá více nových výrobních podniků. Výroba proto může být snadno a rychle zvýšena, aby se na trh Unie prostřednictvím stávajících distribučních kanálů dostal větší objem MKP známých značek.

               (54)

               Žadatelé měli za to, že hlavním předpokladem pro zvýšení výroby je dostupnost nekvalifikované pracovní síly, jelikož investice v tomto odvětví jsou poměrně omezené (15) a přístup k surovinám je v ČLR relativně snadný. Ze zjištění předchozích šetření týkajících se MKP rovněž vyplynulo, že pracovní síla a manuální práce jsou hlavním prvkem, který ovlivňuje objem výroby v ČLR. Jestliže výrobce potřebuje zvýšit výrobu, odpovídajícím způsobem zvýší počet svých pracovníků.

               (55)

               Kromě toho neexistuje žádný důkaz, který by naznačoval, že by se v blízké budoucnosti úroveň spotřeby na čínském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí výrazně zvýšila, a mohla by tak být schopna absorbovat volnou kapacitu čínských výrobců, jež je v současné době dostupná, nebo její významnou část.

               (56)

               Na základě výše uvedeného dospělo šetření k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, mohli by čínští vývozci snadno rozšířit svou výrobu a vyvážet významné množství do Unie.

         3.2.   Čínský prodej do třetích zemí

               (57)

               Jak je uvedeno v 59. bodě odůvodnění níže, trh Unie byl vždy pro čínské vývozce – kteří jsou rovněž trvale přítomni ve zbytku světa – atraktivním trhem. Podle dostupných čínských statistik vývozu jsou hlavními vývozními trhy, na nichž působili čínští vývozci, Spojené státy, Mexiko, Hongkong, Turecko a Jižní Afrika. S výjimkou USA (16) jsou ceny, jež v těchto zemích účtovali, nižší než ceny převládající na trhu Unie u obdobných typů výrobku.

               (58)

               Za těchto okolností lze důvodně očekávat, že pokud by se připustilo, aby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, přešli by čínští vývozci z některých třetích zemí na trh Unie a pak by usilovali o to, aby na trh Unie vyvezli značná množství.

         3.3.   Atraktivita trhu Unie

               (59)

               Trh Unie byl vždy velmi atraktivní, pokud jde o objem a ceny. Z informací získaných v době zahájení současného šetření vyplývá, že ceny v Unii jsou výrazně vyšší než prodejní ceny pro většinu ostatních třetích zemí.

               (60)

               Od prvního uložení opatření (tj. 20. ledna 1997) prokazují čínští vývozci neustále velký zájem o vstup na trh Unie. Předchozí šetření ukázala, že čínští výrobci se snažili opatření obcházet prostřednictvím praktik (17), jako je překládka nebo drobné úpravy, a také absorpčními praktikami (18).

               (61)

               Velikost trhu Unie lze považovat za jednoznačné znamení, že čínští výrobci by se v budoucnosti pokusili znovu získat podíl na trhu Unie.

               (62)

               Pokud jde o ceny, podle šetření je průměrná čínská vývozní cena při vývozu na trhy třetích zemí nižší než průměrná čínská vývozní cena při vývozu do Unie, jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění výše. Je tudíž jasné, že trh Unie by byl pro čínské vývozce finančně atraktivní možností, jelikož by v Unii mohli výrobky prodávat za vyšší ceny, aniž by tím ohrozili svůj prodej v ostatních částech světa, a stále by přitom mohli praktikovat cenové podbízení vůči svým hlavním konkurentům v Unii prodejem za dumpingové ceny. Je proto možné dospět k závěru, že trh Unie, který je jedním z největších světových trhů, je nadále pro čínské výrobce atraktivní.

         3.4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

               (63)

               Vzhledem k odhadované významné volné kapacitě v ČLR a přitažlivosti trhu Unie, pokud jde o velikost a prodejní cenu, zejména co se týče úrovně cen vývozu z ČLR do třetích zemí, a záznamům o předchozích praktikách obcházení a absorpce dospěla Komise k závěru, že je velmi pravděpodobné, že zrušení antidumpingových opatření by vedlo k výraznému nárůstu dumpingového dovozu MKP z ČLR do Unie.

         D.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

   1.   Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie

               (64)

               Během období přezkumného šetření vyráběli MKP v Unii tito výrobci:

                           —

                           Ring Alliance Ringbuchtechnik GmbH, Vídeň, Rakousko,

                           —

                           Industria Meccanica Lombarda srl, Offanengo, Itálie.

               (65)

               Oba výrobci (první z nich je žadatel) spolupracovali při šetření. Druhý výrobce rovněž podporuje žádost o rozšíření opatření. Jelikož obě společnosti společně představovaly celkovou výrobu MKP v Unii v období přezkumného šetření, má se za to, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Oba výrobci a jejich dceřiné společnosti nejsou ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.

         2.   Spotřeba v Unii

               (66)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:

                           —

                           objemu prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie vykázaného v příslušných odpovědích výrobců v Unii na dotazník,

                           —

                           objemu dovozu MKP (na úrovni TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.

                  Tabulka 1

                  Spotřeba na trhu Unie

                           Objem

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                              Index spotřeby v Unii (2011 = 100)

                              100

                              87

                              94

                              85

                           Spotřeba v Unii (rozpětí v tisících ks)

                           100 000 –120 000

                           90 000 –110 000

                           100 000 –120 000

                           90 000 –110 000

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.

               (67)

               Šetřením bylo zjištěno, že trh s MKP během posuzovaného období klesl o 15 %, tedy přibližně ze 100–120 milionů kusů v roce 2011 na 90–110 milionů kusů v období přezkumného šetření (19).

         3.   Dovoz z dotčené země

   a)   Objem dovozu a podíl na trhu

      Tabulka 2

      Dovoz z dotčené země

               Objem dovozu

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  ČLR (Index 2011 = 100)

                  100

                  92

                  101

                  112

               ČLR (rozpětí v tisících ks)

               1 600 –2 100

               1 500 –2 000

               1 600 –2 100

               1 900 –2 400

               Podíl na trhu

               1,8 %

               1,9 %

               1,9 %

               2,3 %

                  Zdroj: Eurostat a žádost o přezkum před pozbytím platnosti.

               (68)

               Jelikož byla současná antidumpingová opatření vůči ČLR rozšířena podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení na dovoz dotčeného výrobku odesílaného z Laosu a Vietnamu, měl by být pro stanovení celkového objemu dovozu dotčeného výrobku z ČLR zahrnut dovoz z těchto zemí. Během celého posuzovaného období však nebyl zaznamenán žádný dovoz dotčeného výrobku z Laosu a/nebo Vietnamu.

               (69)

               Objem dovozu MKP pocházejících z ČLR zůstal během posuzovaného období na poměrně stabilní, nízké úrovni, přičemž tato úroveň během období přezkumného šetření mírně vzrostla. V důsledku toho se během posuzovaného období zvýšil podíl čínského dovozu na trhu z 1,8 % na 2,3 %.

         b)   Dovozní ceny

      Tabulka 3

      Průměrné ceny dovozu MKP z dotčené země

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  ČLR (Index 2011 = 100)

                  100

                  98

                  95

                  83

               ČLR (rozpětí v EUR/tisíc ks)

               200–230

               190–220

               180–210

               160–190

                  Zdroj: Eurostat a žádost o přezkum před pozbytím platnosti.

               (70)

               Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z ČLR se během posuzovaného období neustále snižovala a mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření celkově klesla o 17 %.

         c)   Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou

               (71)

               V období přezkumného šetření nebylo zjištěno žádné cenové podbízení čínských dovozních cen. Je však třeba zdůraznit, že výpočet zohledňuje cenové úpravy o pravidelné dovozní clo (2,7 %) a náklady po dovozu (2 %). Po provedení těchto úprav byly průměrné ceny čínského dovozu téměř na stejné úrovni jako průměrné ceny výrobního odvětví Unie ze závodu pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení – zjištěné negativní rozpětí cenového podbízení dosahovalo 0,1 %. Rovněž je třeba poznamenat, že množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci jsou nízká. Kromě toho žadatel poskytl určité důkazy o tom, že typy výrobku, jež se v současnosti dovážejí z ČLR, jsou „zvláštními“ mechanismy, jako jsou například mechanismy s 23 kroužky nebo rozevírací mechanismy. Tyto výrobky mají vyšší podíl suroviny a jsou s nimi spojeny vyšší mzdové náklady, proto jsou dražší než standardní výrobky výrobního odvětví Unie. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nebylo možné toto tvrzení ověřit srovnáním údajů o jejich vývozu.

               (72)

               Přes neexistenci cenového podbízení bylo v období přezkumného šetření stanoveno rozpětí prodeje pod cenou ve výši 3,4 %. Tento výpočet byl založen na cílovém zisku výrobního odvětví Unie ve výši 5 %, tj. na stejném cílovém zisku, jaký byl použit v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti.

         4.   Dovoz z dalších třetích zemí

               a)

                  Objem dovozu a podíl na trhu

                  Tabulka 4

                  Dovoz ze třetích zemí

                           Objem dovozu

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                              Indie (Index 2011 = 100)

                              100

                              74

                              86

                              95

                           Indie (rozpětí v tisících ks)

                           40 000 –45 000

                           30 000 –35 000

                           32 000 –38 000

                           39 000 –44 000

                           Indický podíl na trhu

                           37,4 %

                           32,1 %

                           34,5 %

                           41,8 %

                              Kambodža (Index 2013
                               (20)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              222

                           Kambodža (rozpětí v tisících ks)

                           0

                           0

                           3 000 –4 000

                           6 000 –9 000

                           Kambodžský podíl na trhu

                           0,0 %

                           0,0 %

                           3,2 %

                           7,8 %

                              Thajsko (Index 2011 = 100)

                              100

                              57

                              62

                              6

                           Thajsko (rozpětí v tisících ks)

                           12 000 –16 000

                           6 000 –9 000

                           7 000 –10 000

                           500–1 000

                           Thajský podíl na trhu

                           11,1 %

                           7,3 %

                           7,3 %

                           0,8 %

                              Ostatní třetí země (index 2011 = 100)

                              100

                              70

                              254

                              10

                           Ostatní třetí země (rozpětí v tisících ks)

                           500–1 000

                           300–600

                           1 000 –2 000

                           50–100

                           Podíl ostatních třetích zemí na trhu

                           0,6 %

                           0,5 %

                           1,5 %

                           0,1 %

                              Třetí země celkem (index 2011 = 100)

                              100

                              71

                              89

                              87

                           Třetí země celkem (rozpětí v tisících ks)

                           52 500 –62 000

                           36 300 –44 600

                           43 000 –54 000

                           45 550 –54 100

                           Celkový podíl třetích zemí na trhu

                           49,1 %

                           39,8 %

                           46,6 %

                           50,5 %

                              Zdroj: Eurostat a žádost o přezkum před pozbytím platnosti.

               b)

                  Dovozní ceny

                  Tabulka 5

                  Průměrné ceny dovozu MKP ze třetích zemí

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                              Indie (Index 2011 = 100)

                              100

                              107

                              96

                              92

                           Indie (rozpětí v EUR/tisíc ks)

                           125–135

                           138–145

                           122–130

                           115–125

                              Kambodža (Index 2013
                               (21)
                              = 100)

                              0

                              0

                              100

                              94

                           Kambodža (rozpětí v EUR/tisíc ks)

                           0

                           0

                           135–145

                           130–140

                              Thajsko (Index 2011 = 100)

                              100

                              101

                              100

                              81

                           Thajsko (rozpětí v EUR/tisíc ks)

                           120–130

                           125–135

                           120-130

                           100–110

                              Zdroj: Eurostat a žádost o přezkum před pozbytím platnosti.

               (73)

               Během celého posuzovaného období byla hlavní zemí vyvážející MKP do Unie Indie. Dovoz z této země zaujímal během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie, který se pohyboval mezi 32 % a 42 %, přičemž svého vrcholu dosáhl v období přezkumného šetření. Druhým největším vývozcem do Unie byla v období přezkumného šetření Kambodža, a ačkoli začala vyvážet do Unie až v roce 2013, zvyšuje svůj podíl na trhu agresivně, takže ten v období přezkumného šetření dosahuje téměř 8 %. V obou případech byly vyvážejícími výrobci z těchto zemí továrny založené čínskými výrobci MKP. Jejich investice do výroby v těchto zemích proběhly v návaznosti na opatření uložená na čínské MKP, která byla po několika šetřeních v oblasti obcházení opatření dále rozšířena na dovoz z dalších zemí. V případě Kambodže čínský vlastník přemístil výrobu po uložení opatření vůči Thajsku. Současně Thajsko, které bylo kdysi druhým největším vývozcem do Unie, během posuzovaného období téměř zmizelo z trhu.

               (74)

               Pokud jde o úroveň cen dovozu ze třetích zemí, je třeba zdůraznit, že ceny dovozu z Indie a Kambodže jsou nižší než ceny dovozu z ČLR (33 % a 27 %).

         5.   Situace výrobního odvětví Unie

               (75)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.

               (76)

               Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se dvou výrobců v Unii v indexované podobě.

         5.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

      Tabulka 6

      Výroba, kapacita, využití kapacity

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Výroba v tisících ks (index)

                  100

                  96

                  90

                  82

                  Kapacita v tisících ks (index)

                  100

                  100

                  93

                  93

                  Míra využití kapacity (index)

                  100

                  96

                  96

                  87

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (77)

               V posuzovaném období se výroba výrobního odvětví Unie snížila o 18 %. Tento trend kopíroval vývoj spotřeby, ačkoli pokles objemu výroby výrobního odvětví Unie byl stále o něco málo výraznější než pokles spotřeby. Během posuzovaného období vykázalo výrobní odvětví Unie pokles míry využití kapacity o 13 %, a to navzdory skutečnosti, že samotná kapacita se mírně snížila o 7 %. Využití kapacity dosáhlo v průběhu období přezkumného šetření své nejnižší úrovně ve výši 55 % až 65 % v absolutních hodnotách.

         5.2   Konečný stav zásob

      Tabulka 7

      Objem konečného stavu zásob

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Konečný stav zásob v tisících ks (index)

                  100

                  83

                  95

                  89

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (78)

               Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku klesl během posuzovaného období o 11 %. Pokud však vezmeme v úvahu současný pokles výroby, byl stav zásob zachován na relativně stabilní úrovni, již výrobci v Unii považovali za běžnou.

         5.3   Objem prodeje a podíl na trhu

      Tabulka 8

      Objem prodeje a podíl na trhu

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Objem prodeje (EU celkem) v tisících ks (index)

                  100

                  103

                  98

                  82

                  Objem prodeje (odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení) v tisících ks (index)

                  100

                  104

                  95

                  82

                  Podíl na trhu (index)

                  100

                  119

                  105

                  96

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (79)

               V posuzovaném období se objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, snížil o 18 %. I když hlavním důvodem tohoto snížení byl současný pokles spotřeby, je třeba zdůraznit, že pokles objemu prodeje byl výraznější než pokles spotřeby. V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 4 %.

         5.4   Ceny a faktory ovlivňující ceny

      Tabulka 9

      Prodejní ceny (pro odběratele, kteří nejsou ve spojení)

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Průměrné prodejní ceny v EUR/tisíc ks (index)

                  100

                  96

                  94

                  99

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (80)

               Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, byly v období přezkumného šetření téměř na stejné úrovni jako na začátku posuzovaného období.

         5.5   Zaměstnanost a produktivita

      Tabulka 10

      Zaměstnanost a produktivita

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Zaměstnanost (index)

                  100

                  97

                  95

                  91

                  Produktivita práce (index)

                  100

                  99

                  94

                  89

                  Průměrné náklady práce (index)

                  100

                  92

                  87

                  83

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (81)

               Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během posuzovaného období snížila o 9 %, což je důsledek restrukturalizace výrobního odvětví Unie. Zároveň se také snížily průměrné náklady práce, a sice o 17 %. Jelikož však ve stejném období dramaticky klesla výroba, jak je uvedeno v 77. bodě odůvodnění, snížila se během posuzovaného období produktivita práce o 11 %.

         5.6   Výrobní náklady a ziskovost

      Tabulka 11

      Výrobní náklady a ziskovost

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Výrobní náklady (index)

                  100

                  101

                  95

                  100

                  Ziskovost (index)

                  100

                  – 78

                  79

                  62

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (82)

               Během posuzovaného období, s výjimkou roku 2012, dokázalo být výrobní odvětví Unie ziskové, ačkoliv ziskovost byla podstatně nižší než cílový zisk ve výši 5 %. Kromě toho je trend stále klesající.

               (83)

               Pokles ziskovosti je především způsoben snížením prodejní ceny. Navzdory velmi nízkému využití kapacity se průměrné výrobní náklady v období přezkumného šetření nezvýšily nad úroveň roku 2011, především z důvodu snížení nákladů práce v návaznosti na restrukturalizační úsilí výrobců v Unii.

         5.7   Investice, návratnost investic a peněžní tok

      Tabulka 12

      Investice, návratnost investic a peněžní tok

               2011

               2012

               2013

               OPŠ

                  Roční investice (index)

                  100

                  343

                  260

                  286

                  Návratnost investic (index)

                  100

                  – 17

                  74

                  88

                  Peněžní tok (index)

                  100

                  82

                  145

                  57

               (84)

               Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si během posuzovaného období dokázalo udržet relativně vysokou úroveň investic a dosahovat vysoké návratnosti (s výjimkou ztrátového roku 2012). Výrobní odvětví Unie také dokázalo během celého posuzovaného období zachovat kladný peněžní tok, i když v období přezkumného šetření poklesl o 43 % oproti úrovni z roku 2011. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.

         5.8   Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (85)

               Jak je vyvozeno ve 49. bodě odůvodnění, na základě nejspolehlivějších dostupných skutečností byla během období přezkumného šetření na základě šetření stanovena existence podstatného dumpingu ve výši 49 %.

               (86)

               Při zohlednění dumpingového dovozu z ČLR a předchozích soustavných praktik obcházení a absorpce je možné dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie se dosud plně nezotavilo z účinků dřívějšího dumpingu během posuzovaného období, ačkoli určitý pokles některých ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a výroby, nelze kvůli jeho nízké úrovni v tomto období přičíst dovozu z dotčené země – jedná se totiž spíše o důsledek poklesu spotřeby.

         5.9   Vývozní činnost výrobního odvětví Unie

               (87)

               Výrobní odvětví Unie vyvezlo během posuzovaného období pouze zanedbatelný objem. Proto se dospělo k závěru, že vývoz neměl žádný dopad na situaci výrobního odvětví Unie.

         5.10   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

               (88)

               Šetření ukázalo, že zachování opatření od roku 2010 umožnilo výrobnímu odvětví Unie udržet si kladnou úroveň ziskovosti v zásadě během celého posuzovaného období. Ziskovost však byla mnohem nižší než cílový zisk (5 %), umožnila však výrobnímu odvětví Unie uskutečnit určité investice a udržet si relativně vysoký podíl na trhu.

               (89)

               Z ostatních ukazatelů újmy vyplývá, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie je v kontextu celosvětové konkurence a poklesu spotřeby obtížná. Výrobní odvětví Unie na tyto výzvy reagovalo restrukturalizací v oblasti zaměstnávání a investováním do modernizace výrobku.

               (90)

               Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.

         6.   Pravděpodobnost obnovení újmy

               (91)

               Výrobní odvětví Unie restrukturalizovalo své činnosti a těžilo z antidumpingových opatření. Avšak přestože tato opatření byla poprvé uložena v roce 1997, zcela účinná byla teprve tehdy, když byly vyrovnány účinky praktik obcházení a absorpce.

               (92)

               V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.

               (93)

               Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

               (94)

               Jak již bylo uvedeno v 50. a 63. bodě odůvodnění, čínští vývozci nadále pokračovali v dumpingových praktikách a stále existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.

               (95)

               Kromě toho, jak je vysvětleno v 59. bodě odůvodnění, čínští vývozci nikdy neztratili zájem o trh Unie, o čemž svědčí zejména předchozí praktiky obcházení a absorpce.

               (96)

               Jak je uvedeno v 53. a 61. bodě odůvodnění, čínští vyvážející výrobci disponují významnou volnou kapacitou k výrobě dotčeného výrobku a trh Unie je pro ně z důvodu své velikosti a relativně vysoké úrovně cen obzvláště atraktivní.

               (97)

               Kromě toho statistiky dovozu a objemu výroby výrobců v Unii rovněž poukazují na propadající se trh. Typickým znakem zmenšujícího se trhu je silné soutěžení o zbývající množství. Existuje velká pravděpodobnost, že vzhledem k současné volné kapacitě v ČLR by došlo k prudkému nárůstu levného dumpingového dovozu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

               (98)

               Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství dotčeného výrobku na trh Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým dalším propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na již tak nízké využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se rychle zvrátilo a opět by velmi pravděpodobně došlo k podstatné újmě.

         E.   ZÁJEM UNIE

   1.   Úvod

               (99)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

         2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (100)

               Jak je objasněno v 90. bodě odůvodnění, opatření umožnila výrobnímu odvětví Unie upevnit své postavení a zahájit restrukturalizaci. V 98. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči ČLR pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči ČLR by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.

         3.   Zájem dovozců a uživatelů

               (101)

               Všichni známí dovozci a uživatelé byli informováni o zahájení přezkumu. S Komisí však nespolupracovali uživatelé, kteří nejsou ve spojení, a velmi omezeně spolupracovali dovozci, kteří nejsou ve spojení, tedy pouze jedna společnost, která dovážela z ČLR.

               (102)

               Spolupracující dovozce v zásadě nebyl proti zachování opatření. Jeho dovoz z ČLR byl v období přezkumného šetření zanedbatelný a údaje o jeho dovozu naznačují, že v důsledku platných opatření již změnil své dodavatele. Zachování opatření by proto na jeho situaci nemělo vliv.

         4.   Závěr

               (103)

               S ohledem na skutečnosti, které jsou analyzovány ve 100. až 102. bodě odůvodnění, jakož i na skutečnost, že současný dovoz z ČLR představuje přibližně 2 % spotřeby Unie, není žádný důvod předpokládat, že by zachování opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Proto byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.

         F.   SDĚLENÍ INFORMACÍ A ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (104)

               Všechny spolupracující zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné, aby byla stávající antidumpingová cla na dovoz MKP z ČLR zachována. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Nebyly vzneseny žádné připomínky.

               (105)

               Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na MKP pocházející z ČLR měla být zachována.

               (106)

               V důsledku toho by mělo rovněž zůstat zachováno rozšíření opatření týkajícího se dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR na dovoz zasílaný z Vietnamu (22) a Laoské lidově demokratické republiky (23), bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Vietnamu a Laoské lidově demokratické republiky, či nikoli.

               (107)

               Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů v současnosti kódu KN ex 8305 10 00 pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Mechanismy kroužkových pořadačů se pro účely tohoto článku rozumějí mechanismy, které sestávají ze dvou ocelových destiček nebo drátů, na nichž jsou připevněny nejméně čtyři polokroužky z ocelového drátu, které jsou spojeny ocelovou krytkou. Mohou se otevírat buď roztažením polokroužků, nebo malým ocelovým rozevíracím mechanismem připevněným na mechanismu kroužkového pořadače.
   3.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním hranice Společenství před proclením, je tato:

               a)

               pro mechanismy se 17 a 23 kroužky (kódy TARIC 8305100021, 8305100023, 8305100029 a 8305100035) se výše cla rovná rozdílu mezi minimální dovozní cenou 325 EUR za 1 000 kusů a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství před proclením;

               b)

               pro jiné mechanismy než mechanismy se 17 nebo 23 kroužky (kódy TARIC 8305100011, 8305100013, 8305100019 a 8305100034)

                           Celní sazba

                           Doplňkový kód TARIC

                           Čínská lidová republika:

                                       —

                                       World Wide Stationery Mfg, Hongkong, Čínská lidová republika

                           51,2 %

                           8934

                                       —

                                       všechny ostatní společnosti

                           78,8 %

                           8900

         Článek 2
   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 11. května 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 119/97 ze dne 20. ledna 1997 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Malajsie a Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 22, 24.1.1997, s. 1).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 2100/2000 ze dne 29. září 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 119/97 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 250, 5.10.2000, s. 1).

      (4)  Nařízení Rady (ES) č. 1208/2004 ze dne 28. června 2004 rozšiřující konečná antidumpingová opatření uvalená nařízením Rady (ES) č. 119/97 ve znění nařízení (ES) č. 2100/2000 o dovozu určitých mechanismů kroužkových vazačů původem v Čínské lidové republice na dovoz stejného výrobku odesílaného z Vietnamské socialistické republiky (Úř. věst. L 232, 1.7.2004, s. 1).

      (5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 21, 24.1.2002, s. 25).

      (6)  Nařízení Rady (ES) č. 2074/2004 ze dne 29. listopadu 2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 359, 4.12.2004, s. 11).

      (7)  Nařízení Rady (ES) č. 33/2006 ze dne 9. ledna 2006, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 2074/2004 z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz téhož výrobku z Laoské lidově demokratické republiky (Úř. věst. L 7, 12.1.2006, s. 1).

      (8)  Nařízení Rady (ES) č. 818/2008 ze dne 13. srpna 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 2074/2004 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky a ukončuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených uvedeným nařízením dovozem některých mechanismů kroužkových pořadačů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Thajska či nikoliv (Úř. věst. L 221, 19.8.2008, s. 1).

      (9)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 157/2010 ze dne 22. února 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 49, 26.2.2010, s. 1.).

      (10)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 792/2011 ze dne 5. srpna 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu určitých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 204, 9.8.2011, s. 11)

      (11)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 164, 29.5.2014, s. 21).

      (12)  Vzhledem k tomu, že v Unii existují pouze dva výrobci, není přesný číselný údaj uveden.

      (13)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky a rozšířených na Vietnam a Laoskou lidově demokratickou republiku (Úř. věst. C 67, 25.2.2015, s. 15).

      (14)  Viz zejména 28., 29. a 38. bod odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 157/2010 ze dne 22. února 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 49, 26.2.2010, s. 1.).

      (15)  Viz 38. bod odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 157/2010 ze dne 22. února 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých mechanismů kroužkových pořadačů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 49, 26.2.2010, s. 1.).

      (16)  Ceny ve Spojených státech jsou vyšší, protože výrobky jsou odlišné. Většinu vývozu představují výrobky s rozevíracím mechanismem a 3 kroužky.

      (17)  Jak je uvedeno ve 3. a 5. bodě odůvodnění výše.

      (18)  Jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění výše.

      (19)  Jsou uvedena pouze rozpětí, aby byly chráněny důvěrné údaje obou výrobců v Unii.

      (20)  Dovoz z Kambodže započal v roce 2013.

      (21)  Dovoz z Kambodže započal v roce 2013.

      (22)  Nařízení (ES) č. 1208/2004.

      (23)  Nařízení (ES) č. 33/2006.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/660 ze dne 27. dubna 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               28.4.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 114/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/660
   ze dne 27. dubna 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. dubna 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  85,8

                  ZZ

                  176,9

                  0707 00 05

                  MA

                  83,0

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  101,0

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  127,5

                  ZZ

                  111,5

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  47,1

                  IL

                  85,1

                  MA

                  58,1

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  AR

                  123,2

                  BR

                  100,4

                  CL

                  112,7

                  CN

                  73,3

                  NZ

                  147,2

                  US

                  199,1

                  ZA

                  94,3

                  ZZ

                  121,5

                  0808 30 90

                  AR

                  122,3

                  CL

                  93,3

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  111,8

                  ZZ

                  97,4

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1144/2011 ze dne 10. listopadu 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               11.11.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 293/31

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1144/2011
   ze dne 10. listopadu 2011
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k tomu, že:
   prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 11. listopadu 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 10. listopadu 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kódy třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  64,0

                  MA

                  48,1

                  TR

                  85,0

                  ZZ

                  65,7

                  0707 00 05

                  AL

                  64,0

                  EG

                  161,4

                  TR

                  133,7

                  ZZ

                  119,7

                  0709 90 70

                  AR

                  61,1

                  MA

                  72,3

                  TR

                  146,9

                  ZZ

                  93,4

                  0805 20 10

                  MA

                  80,2

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  92,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  HR

                  29,1

                  IL

                  78,0

                  MA

                  79,7

                  TR

                  83,5

                  UY

                  54,6

                  ZZ

                  65,0

                  0805 50 10

                  AR

                  58,5

                  BO

                  59,5

                  TR

                  58,2

                  ZA

                  40,1

                  ZZ

                  54,1

                  0806 10 10

                  BR

                  230,0

                  CL

                  73,3

                  EC

                  65,7

                  LB

                  269,8

                  TR

                  145,4

                  US

                  254,8

                  ZA

                  80,8

                  ZZ

                  160,0

                  0808 10 80

                  CA

                  145,0

                  CL

                  90,0

                  CN

                  67,2

                  MK

                  41,0

                  ZA

                  175,5

                  ZZ

                  103,7

                  0808 20 50

                  CN

                  50,3

                  TR

                  133,1

                  ZZ

                  91,7

         (1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1731 ze dne 28. září 2015, kterým se schvaluje medetomidin jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 21 (Text s významem pro EHP)

text:
               29.9.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/33

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1731
   ze dne 28. září 2015,
   kterým se schvaluje medetomidin jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 21
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 90 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Spojené království obdrželo dne 27. dubna 2009 žádost v souladu s čl. 11 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (2) o zařazení účinné látky medetomidinu do přílohy I uvedené směrnice pro použití v typu přípravku 21, protihnilobné přípravky, jak je vymezen v příloze V uvedené směrnice, což odpovídá typu přípravku 21, jak je vymezen v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

               (2)

               Medetomidin se ke dni 14. května 2000 na trhu jako účinná látka biocidních přípravků nevyskytoval.

               (3)

               Spojené království předložilo dne 12. března 2014 Evropské agentuře pro chemické látky příslušnou hodnotící zprávu a svá doporučení v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012.

               (4)

               Stanovisko Evropské agentury pro chemické látky vypracoval dne 3. února 2015 výbor pro biocidní přípravky a zohlednil v něm závěry, k nimž ve svém hodnocení dospěl hodnotící příslušný orgán.

               (5)

               Podle tohoto stanoviska lze očekávat, že biocidní přípravky používané pro typ přípravku 21 a obsahující látku medetomidin budou splňovat požadavky stanovené v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, budou-li splněny určité podmínky pro její použití.

               (6)

               Je proto vhodné schválit medetomidin pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 21 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

               (7)

               Z uvedeného stanoviska rovněž vyplývá, že vlastnosti medetomidinu jej činí vysoce perzistentním (P) a toxickým (T), v souladu s kritérii stanovenými v příloze XIII nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 (3). Stanovisko navíc uvádí závěr, že účinná látka obsahuje výrazný podíl neaktivních izomerů nebo nečistot.

               (8)

               Medetomidin splňuje podmínky stanovené v čl. 10 odst. 1 písm. d) až f) nařízení (EU) č. 528/2012 a měl by být proto pokládán za látku, která se má nahradit.

               (9)

               Podle čl. 10 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012 by se schválení účinné látky, jež je pokládána za látku, která se má nahradit, mělo udělit na dobu nepřesahující sedm let.

               (10)

               Jelikož medetomidin splňuje kritéria, aby byl podle přílohy XIII nařízení (ES) č. 1907/2006 identifikován jako vysoce perzistentní látka, měly by být ošetřené předměty, které byly ošetřeny medetomidinem nebo jej obsahují, při uvádění na trh náležitě označeny.

               (11)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Medetomidin se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 21, s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. září 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1907/2006 ze dne 18. prosince 2006 o registraci, hodnocení, povolování a omezování chemických látek, o zřízení Evropské agentury pro chemické látky, o změně směrnice 1999/45/ES a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 793/93, nařízení Komise (ES) č. 1488/94, směrnice Rady 76/769/EHS a směrnic Komise 91/155/EHS, 93/67/EHS, 93/105/ES a 2000/21/ES (Úř. věst. L 396, 30.12.2006, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Obecný název

                  Název podle IUPAC
                  Identifikační čísla

                  Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

                  Datum schválení

                  Datum skončení platnosti schválení

                  Typ přípravku

                  Zvláštní podmínky

                  Medetomidin

                  Název podle IUPAC:
                  (RS)-4-[1-(2,3-dimethylfenyl)ethyl]-1H-imidazol
                  č. ES: není k dospozici
                  č. CAS: 86347-14-0

                  99,5 % hmotnostních.
                  Medetomidin se vyrábí jako racemická směs enantiomerů R a S: dexmedetomidinu a levomedetomidinu.

                  1. ledna 2016

                  31. prosince 2022

                  21

                  Medetomidin je v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. d) a f) nařízení (EU) č. 528/2012 pokládán za látku, která se má nahradit.
                  Při hodnocení přípravku se věnuje pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.
                  Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

                              1)

                              Pro průmyslové nebo profesionální uživatele musí být stanoveny bezpečné provozní postupy a vhodná organizační opatření. Přípravky se používají s vhodnými osobními ochrannými prostředky, není-li možné snížit expozici na přijatelnou úroveň jiným způsobem.

                              2)

                              Osoby vyrábějící přípravky obsahující medetomidin, které jsou dostupné na trhu pro neprofesionální uživatele, zajistí, aby tyto přípravky byly dodávány s vhodnými rukavicemi. Štítky a návody k použití (jsou-li k dispozici) musí uvádět, zda je nutné používat i jiné osobní ochranné prostředky.

                              3)

                              Štítky a návody k použití musí uvádět, že děti se musejí zdržovat mimo dosah těchto přípravků, dokud upravované plochy zcela nevyschnou.

                              4)

                              Štítky a bezpečnostní listy (jsou-li k dispozici) povolených přípravků musí uvádět, že použití, údržba a opravy musí probíhat v uzavřeném prostoru, na nepropustném pevném podloží se zpevněným okrajem nebo na zemi zakryté nepropustnou látkou, aby se předešlo přímým ztrátám a minimalizovaly emise do životního prostředí, a že všechny úniky či odpady obsahující medetomidin musí být zachyceny pro účely opětovného využití nebo zneškodnění.

                              5)

                              U přípravků, které mohou vést ke vzniku reziduí v potravinách či krmivech, se ověří potřeba stanovit nové nebo pozměnit stávající maximální limity reziduí v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 (2) nebo nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (3) a přijmou se veškerá vhodná opatření ke zmírnění rizik, která zajistí, že příslušné maximální limity reziduí nebudou překročeny.

                        Uvádění ošetřených předmětů na trh podléhá této podmínce:
                  Osoba odpovědná za uvádění ošetřeného předmětu, který byl ošetřen medetodinem, nebo jej obsahuje, na trh, zajistí, aby štítek ošetřeného předmětu obsahoval informace uvedené v čl. 58 odst. 3 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 528/2012.

         (1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty účinné látky, která byla použita pro hodnocení provedené v souladu s čl.8 odst. 1 nařízení (EU) č. 528/2012. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

         (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 470/2009 ze dne 6. května 2009, kterým se stanoví postupy Společenství pro stanovení limitů reziduí farmakologicky účinných látek v potravinách živočišného původu, kterým se zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2377/90 a kterým se mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/82/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 726/2004 (Úř. věst. L 152, 16.6.2009, s. 11).

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 267/2014 ze dne 14. března 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               15.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 76/34

      PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 267/2014
   ze dne 14. března 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. března 2014.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  116,3

                  MA

                  73,6

                  TN

                  86,3

                  TR

                  100,8

                  ZZ

                  94,3

                  0707 00 05

                  EG

                  182,1

                  MA

                  182,1

                  TR

                  149,6

                  ZZ

                  171,3

                  0709 91 00

                  EG

                  45,1

                  ZZ

                  45,1

                  0709 93 10

                  MA

                  43,6

                  TR

                  84,3

                  ZZ

                  64,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,8

                  IL

                  68,0

                  MA

                  47,0

                  TN

                  52,1

                  TR

                  59,2

                  ZA

                  62,5

                  ZZ

                  55,6

                  0805 50 10

                  TR

                  74,1

                  ZZ

                  74,1

                  0808 10 80

                  AR

                  94,0

                  CL

                  130,2

                  CN

                  92,9

                  MK

                  33,9

                  US

                  192,4

                  ZZ

                  108,7

                  0808 30 90

                  AR

                  94,4

                  CL

                  123,2

                  TR

                  158,2

                  US

                  211,0

                  ZA

                  97,4

                  ZZ

                  136,8

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.