title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/462 ze dne 30. března 2016, kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 324/2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (Text s významem pro EHP)

text:
                  31.3.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 80/28

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/462
      ze dne 30. března 2016,
      kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 324/2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti
      (Text s významem pro EHP)
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 ze dne 31. března 2004 o zvýšení bezpečnosti lodí a přístavních zařízení (1), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Aby mohla kontrolovat, jak členské státy uplatňují nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 725/2004 a směrnici Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES (2), měla by Komise provádět inspekce. Organizování inspekcí pod dohledem Komise je potřebné pro ověření účinnosti vnitrostátních systémů kontroly kvality, jakož i opatření, postupů a mechanismů námořní bezpečnosti.

                  (2)

                  Komisi je při plnění úkolů spojených s inspekcí nápomocna Evropská agentura pro námořní bezpečnost zřízená nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 (3).Při plnění úkolů spojených s inspekcí v rámci Evropského hospodářského prostoru (EHP) žádá Komise o pomoc vnitrostátní inspektory uvedené na seznamu států Evropského sdružení volného obchodu (ESVO) v souladu s rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 116/2008 (4).

                  (3)

                  Nařízení Komise (ES) č. 324/2008 (5) stanoví procesní pravidla pro provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti transparentním, účinným, harmonizovaným a důsledným způsobem.

                  (4)

                  Na základě zkušeností získaných od roku 2008 je nezbytné zajistit, aby se inspekce prováděné Komisí podle nařízení (ES) č. 324/2008 prováděly důsledně stanoveným postupem, včetně standardní metodiky. Opatření, jež mají posílit spolupráci s členskými státy a výkon pravomocí Komise, by měla být účinná a transparentní.

                  (5)

                  Na vymezování pojmů používaných v rámci provádění inspekcí Komise by se mělo dále pracovat. Změnami se nerozšíří oblast působnosti inspekcí nad stávající rámec.

                  (6)

                  Komise a členské státy by měly při přípravě a provádění inspekcí Komise spolupracovat.

                  (7)

                  Komise by měla mít možnost zařadit do svých inspekčních týmů kvalifikované vnitrostátní inspektory, které jí dají k dispozici členské státy a kteří splňují nezbytná kritéria ohledně kvalifikace a školení.

                  (8)

                  Aby bylo zajištěno transparentní a účinné provádění inspekcí Komise, měla by být ustanovení jasná a měla by se dále rozvíjet, zejména v případě inspekce plavidla, které končí v přístavu jiného členského státu, než byl přístav nalodění. Měla by být vyjasněna otázka inspekce plavidel plujících pod vlajkou EU v místě mimo Evropskou unii, aby bylo možno reagovat na specifická logistická omezení těchto inspekcí.

                  (9)

                  S neutajovanými, avšak citlivými informacemi týkajícími se inspekcí by se mělo nakládat podle přísných bezpečnostních opatření, která zaručí jejich důvěrnost a nezveřejňování.

                  (10)

                  Nařízení (ES) č. 324/2008 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                  (11)

                  Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 725/2004,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      Změny nařízení (ES) č. 324/2008
      Nařízení (ES) č. 324/2008 se mění takto:

                  1)

                  Článek 2 se mění takto:

                              a)

                              body 1 a 2 se nahrazují tímto:

                                          „1.

                                          „inspekcí Komise“ se rozumí přezkoumání inspektory Komise vnitrostátních systémů, opatření, postupů a mechanismů kontroly kvality námořní bezpečnosti členských států za účelem ověření souladu s nařízením (ES) č. 725/2004 a provádění směrnice 2005/65/ES. Může zahrnovat inspekce přístavů, přístavních zařízení, plavidel, příslušných orgánů odpovědných za námořní bezpečnost nebo společností, jak jsou vymezeny v příloze I nařízení (ES) č. 725/2004. Může rovněž zahrnovat inspekce uznaných bezpečnostních organizací, jak jsou vymezeny v příloze I nařízení (ES) č. 725/2004 a v příloze IV směrnice 2005/65/ES týkající se uznaných bezpečnostních organizací;

                                          2.

                                          „inspektorem Komise“ se rozumí osoba splňující kritéria stanovená v článku 7 a zaměstnaná Komisí či Evropskou agenturou pro námořní bezpečnost nebo vnitrostátní inspektor, který je pověřený Komisí k účasti na inspekcích Komise, uvedení na seznamu členských států nebo států ESVO;“;

                              b)

                              bod 11 se nahrazuje tímto:

                                          „11.

                                          „přístavem“ se rozumí území uvnitř hranic, které členské státy podle čl. 2 odst. 3 směrnice 2005/65/ES stanovily a podle článku 12 uvedené směrnice oznámily Komisi;“;

                              c)

                              doplňují se body 12, 13, 14, 15, 16 a 17, které znějí:

                                          „12.

                                          „prozatímním nápravným opatřením“ se rozumí dočasné opatření nebo řada opatření, jejichž cílem je do maximální proveditelné míry omezit dopad závažné neshody nebo neshody zjištěné během provádění inspekce před tím, než je možné provést úplnou nápravu;

                                          13.

                                          „utajovanými informacemi“ se rozumějí zjištěné nebo zjistitelné informace získané při provádění inspekční činnosti, jejichž zveřejnění může vést k narušení bezpečnosti, utajované v souladu s ustanoveními rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 (*) nebo v souladu s příslušnými vnitrostátními právními předpisy členských států;

                                          14.

                                          „neutajovanými, avšak citlivými informacemi“ se rozumějí materiály nebo informace získané při provádění inspekční činnosti, jejichž zveřejnění může vést k narušení bezpečnosti a které mohou být sdíleny pouze na základě zásady „vědět jen to nejnutnější“;

                                          15.

                                          výrazem „není potvrzeno“ se rozumí skutečnosti zjištěné během inspekce Komise, které ukazují na nedodržení požadavků nařízení (ES) č. 725/2004 nebo směrnice 2005/65/ES, ale nejsou podepřeny objektivními důkazy;

                                          16.

                                          „výborem“ se rozumí výbor zřízený podle čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 725/2004;

                                          17.

                                          „zástupcem státu vlajky“ se rozumí člen příslušných orgánů členského státu, pod jehož vlajkou plavidlo pluje, nebo zástupce uznané bezpečnostní organizace, pokud je tímto členským státem jmenován.

                                 (*)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2015/444 ze dne 13. března 2015 o bezpečnostních pravidlech na ochranu utajovaných informací EU (Úř. věst. L 72, 17.3.2015, s. 53).“"

                  2)

                  Článek 3 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 3
                  Spolupráce členských států
                  1.   Aniž je dotčena odpovědnost Komise, spolupracují s Komisí členské státy při plnění jejích úkolů spojených s inspekcí. Tato spolupráce se uskutečňuje během přípravné, kontrolní i ohlašovací fáze.
                  2.   Členské státy přijmou veškerá nezbytná opatření k zajištění toho, aby oznámení o inspekci:

                              a)

                              podléhalo přísným bezpečnostním opatřením, která zaručí jeho nezveřejnění, aby byl zabezpečen nerušený průběh inspekce, a

                              b)

                              bylo zasláno příslušným stranám na základě zásady „vědět jen to nejnutnější“.“

                  3)

                  V článku 4 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
                  „2.   Každý členský stát zajistí, aby inspektoři Komise měli na požádání ve správný čas přístup k veškeré příslušné dokumentaci pojící se s bezpečností, která je nezbytná pro provádění inspekčních povinností, a zejména:

                              a)

                              k celostátnímu programu provádění nařízení (ES) č. 725/2004 stanovenému v čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení;

                              b)

                              k nejnovějším údajům předkládaným kontaktním místem a ke kontrolním zprávám podle čl. 9 odst. 4 nařízení (ES) č. 725/2004;

                              c)

                              k výsledkům sledování provádění bezpečnostních plánů přístavu, k nimž dospěl členský stát;

                              d)

                              k příslušným hodnocením bezpečnosti plavidla, přístavu a přístavního zařízení a k příslušným bezpečnostním plánům plavidla, přístavu a přístavního zařízení, k záznamům o nácviku a cvičením plavidel, přístavu a přístavního zařízení, zatímco Komise provádí inspekce;

                              e)

                              k oznámením o rozhodnutích členských států podle čl. 3 odst. 3 nařízení (ES) č. 725/2004 přijatých na základě povinného vyhodnocení bezpečnostního rizika;

                              f)

                              ke všem pokynům, instrukcím či postupům vydaným členským státem k provádění nařízení (ES) č. 725/2004 a směrnice 2005/65/ES.“

                  4)

                  Článek 5 se mění takto:

                              a)

                              odstavec 1 se nahrazuje tímto:
                              „1.   Po dohodě s Komisí poskytnou členské státy, pokud je to proveditelné, vnitrostátní inspektory k účasti na inspekcích Komise, a to i v rámci příslušné přípravné a ohlašovací fáze.“;

                              b)

                              odstavec 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   Žádosti o účast vnitrostátních inspektorů na inspekcích Komise se předávají s dostatečným předstihem, obvykle nejméně dva měsíce před termínem konání inspekce.“

                  5)

                  Článek 6 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 6
                  Technická pomoc Evropské agentury pro námořní bezpečnost při inspekcích Komise
                  V rámci technické pomoci Komisi podle čl. 2 odst. 2 písm. b) nařízení (ES) č. 1406/2002 poskytne Evropská agentura pro námořní bezpečnost technické odborníky, aby se účastnili inspekcí Komise, a to včetně příslušné přípravné a ohlašovací fáze.“

                  6)

                  Článek 7 se mění takto:

                              a)

                              odstavec 1 se mění takto:

                                          i)

                                          písmeno b) se nahrazuje tímto:

                                                      „b)

                                                      dobré odborné znalosti bezpečnostních technologií a bezpečnostních postupů;“;

                                          ii)

                                          písmeno d) se nahrazuje tímto:

                                                      „d)

                                                      odbornou znalost kontrolovaných činností;“;

                                          iii)

                                          doplňují se nová písmena e) a f), která znějí:

                                                      „e)

                                                      informovanost ohledně požadavků týkajících se zdraví, ochrany a bezpečnosti při práci v námořním prostředí;

                                                      f)

                                                      znalosti hlavních právních předpisů použitelných v oblasti námořní bezpečnosti.“;

                              b)

                              v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:
                              „Aby byli schváleni jako způsobilí k účasti na inspekcích Komise, musí inspektoři Komise úspěšně absolvovat školení o provádění těchto inspekcí. Inspektoři Komise pravidelně absolvují školení alespoň jednou za pět let za účelem doplnění znalostí.“;

                              c)

                              doplňuje se nový odstavec 4, který zní:
                              „4.   Jestliže během předchozí inspekce se inspektor nechová nebo neplní své povinnosti v souladu s požadavky tohoto nařízení, nesmí již být v budoucnu jmenován inspektorem pro plnění úkolů Komise spojených s inspekcí.“

                  7)

                  Článek 8 se mění takto:

                              a)

                              odstavec 1 se nahrazuje tímto:
                              „1.   Komise oznámí s předstihem nejméně šesti týdnů inspekci kontaktnímu místu členského státu, na jehož území se má inspekce konat.
                              Při oznámení inspekce může Komise kontaktnímu místu doručit předběžný dotazník, který má vyplnit příslušný orgán, spolu se žádostí o případnou příslušnou dokumentaci. Vyplněný dotazník a veškerá požadovaná dokumentace je předložena Komisi nejméně dva týdny před plánovaným začátkem inspekce.
                              Lhůtu uvedenou v prvním pododstavci lze zkrátit na maximálně dva týdny, pokud Komise reaguje na mimořádnou událost, která může mít významný dopad na celkovou úroveň námořní bezpečnosti v Evropské unii a pokud Komise konzultovala příslušné kontaktní místo před oznámením inspekce. V takovém případě se nepoužije druhý pododstavec.“;

                              b)

                              odstavec 5 se nahrazuje tímto:
                              „5.   Je-li státem vlajky některý členský stát, Komise upozorní co nejrychleji kontaktní místo tohoto členského státu na to, že dané plavidlo může být při pobytu v přístavním zařízení podrobeno inspekci. Pokud se inspekce týká plavidla plujícího pod vlajkou jiného členského státu, než je stát orgánu podrobeného inspekci, uvědomí o tom Komise kontaktní místo státu vlajky, aby mohla být provedena nezbytná praktická opatření pro uskutečnění dané inspekce na palubě uvedeného plavidla.“;

                              c)

                              odstavec 9 se nahrazuje tímto:
                              „9.   Pokud se Komise účastní vnitrostátní inspekce nebo ověření plavidla na místě mimo Evropskou unii, provede Komise spolu s kontaktním místem nezbytná opatření, aby bylo možno inspekce nebo ověření sledovat spolu se zástupcem státu vlajky.“

                  8)

                  Článek 10 se mění takto:

                              a)

                              odstavce 1 a 2 se nahrazují tímto:
                              „1.   Ke sledování toho, jak členské státy plní požadavky námořní bezpečnosti stanovené nařízením (ES) č. 725/2004 a směrnicí 2005/65/ES, se používá standardní metoda.
                              2.   Inspektory Komise při provádění inspekční činnosti doprovází nepřetržitě zástupce daného příslušného orgánu. Tento zástupce neovlivňuje účinnost ani účelnost inspekčních činností.
                              Inspekce se provádějí způsobem, který co nejméně narušuje plynulost obchodních operací. V případě potřeby a s předchozím souhlasem státu vlajky a velitele plavidla může proto inspekce plavidla, která začala v přístavu, pokračovat i po odplutí plavidla z přístavu.
                              Pokud plavidlo, které je předmětem inspekce, slouží k mezinárodní pravidelné dopravě mezi dvěma nebo více členskými státy, může se inspekce týkat rovněž operací spojených s naloděním a vyloděním cestujících a vozidel na obou koncích cesty. V takovém případě oznámí Komise kontaktnímu místu členského státu přístav příjezdu v souladu s čl. 8 odst. 1.“;

                              b)

                              odstavec 6 se nahrazuje tímto:
                              „6.   Aniž je dotčen článek 11, podají inspektoři Komise, pokud je to vhodné a možné, na místě informativní ústní shrnutí svých zjištění.
                              Příslušné kontaktní místo je neprodleně informováno o všech případech závažné neshody s nařízením (ES) č. 725/2004 nebo směrnicí 2005/65/ES zjištěných při inspekci Komise, a to ještě předtím, než bude vyhotovena zpráva o inspekci podle článku 11 tohoto nařízení.
                              Ovšem v případě, že inspektor Komise provádějící inspekci plavidla zjistí závažnou neshodu vyžadující opatření podle článku 16, informuje vedoucí týmu neprodleně a písemně příslušná kontaktní místa.“;

                              c)

                              doplňuje se nový odstavec 7, který zní:
                              „7.   Inspektoři Komise provádějí inspekce účinným a účelným způsobem s řádným ohledem na ochranu a bezpečnost.“

                  9)

                  V článku 11 se odstavce 4 a 5 nahrazují tímto:
                  „4.   Při hodnocení provádění nařízení (ES) č. 725/2004 a směrnice 2005/65/ES v souladu s tímto nařízením se zjištění rozdělí do těchto kategorií:

                              a)

                              plně vyhovující;

                              b)

                              vyhovující, ale vyžaduje zlepšení;

                              c)

                              nevyhovující;

                              d)

                              značně nevyhovující;

                              e)

                              není potvrzeno.

                        5.   Zpráva podrobně popisuje zjištění inspekce, která byla v rámci provádění nařízení (ES) č. 725/2004 a směrnice 2005/65/ES v souladu s tímto nařízením zařazena do kategorií jako „značně nevyhovující“, „nevyhovující“, „vyhovující, ale vyžaduje zlepšení“ a „není potvrzeno“.
                  Zpráva může obsahovat doporučení nápravných opatření.“

                  10)

                  V článku 12 se doplňuje nový odstavec 3, který zní:
                  „3.   V případě, že členský stát navrhuje pro řešení zjištěné závažné neshody okamžitá nápravná opatření, neprodleně o nich informuje Komisi ještě předtím, než Komise vydá zprávu o inspekci. V takovém případě se ve zprávě uvedou nápravná opatření přijatá dotyčným členským státem. Pokud jsou přijata pouze prozatímní opatření, členský stát to neprodleně oznámí Komisi a rovněž ji informuje o lhůtě pro provedení kompletních a konečných nápravných opatření.“

                  11)

                  Články 14 a 15 se nahrazují tímto:
                  „Článek 14
                  Důvěrnost informací
                  V souladu se stávajícími platnými předpisy Komise při provádění inspekcí v oblasti námořní bezpečnosti přijímá vhodná opatření k ochraně utajovaných skutečností, ke kterým má přístup nebo které jí sdělily členské státy. Členské státy přijímají rovnocenná opatření v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy.
                  Neutajované, avšak citlivé informace si mohou členské státy a Komise vyměňovat za předpokladu, že chrání tyto informace v souladu s požadavky použitelnými pro zaručení jejich důvěrnosti.
                  Článek 15
                  Inspekční program Komise
                  1.   Komise požádá příslušný výbor o radu ohledně priorit pro plnění svého inspekčního programu.
                  2.   Komise výbor pravidelně informuje o plnění inspekčního programu a o výsledcích inspekcí. Komise sdílí s členskými státy osvědčené postupy zjištěné v průběhu inspekcí.
                  Zprávy o inspekci jsou výboru obvykle zpřístupněny:

                              a)

                              jakmile Komise obdrží odpověď členského státu podle čl. 12 odst. 1 a

                              b)

                              když je spis uzavřen.“

                  12)

                  V článku 16 se první pododstavec nahrazuje tímto:
                  „Jestliže Komise odhalí závažnou neshodu s nařízením (ES) č. 725/2004 nebo směrnicí 2005/65/ES, která je považována za závažně ovlivňující celkovou úroveň námořní bezpečnosti v Unii a kterou není možno okamžitě řešit alespoň nápravnými opatřeními prozatímního charakteru, Komise o tom informuje ostatní členské státy ihned poté, kdy závažnou neshodu oznámila dotyčnému členskému státu.“

            Článek 2
      Vstup v platnost
      Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 30. března 2016.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Úř. věst. L 129, 29.4.2004, s. 6.

         (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/65/ES ze dne 26. října 2005 o zvýšení zabezpečení přístavů (Úř. věst. L 310, 25.11.2005, s. 28).

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1406/2002 ze dne 27. června 2002, kterým se zřizuje Evropská agentura pro námořní bezpečnost (Úř. věst. L 208, 5.8.2002, s. 1).

         (4)  Rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 116/2008 ze dne 7. listopadu 2008, kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP (Úř. věst. L 339, 18.12.2008, s. 106).

         (5)  Nařízení Komise (ES) č. 324/2008 ze dne 9. dubna 2008, kterým se stanoví revidované postupy provádění inspekcí Komise v oblasti námořní bezpečnosti (Úř. věst. L 98, 10.4.2008, s. 5).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1144/2013 ze dne 13. listopadu 2013 o zapsání názvu do rejstříku zaručených tradičních specialit (Tepertős pogácsa (ZTS))

text:
               14.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 303/17

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1144/2013
   ze dne 13. listopadu 2013
   o zapsání názvu do rejstříku zaručených tradičních specialit (Tepertős pogácsa (ZTS))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (EU) č. 1151/2012 zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 509/2006 ze dne 20. března 2006 o zemědělských produktech a potravinách, jež představují zaručené tradiční speciality (2).

               (2)

               Žádost o zápis názvu „Tepertős pogácsa“ předložená Maďarskem byla v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (ES) č. 509/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3).

               (3)

               Německo a Rakousko oznámily v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 509/2006 Komisi své námitky. Podle odstavce 3 téhož článku Komise námitky posoudila a shledala je přípustnými.

               (4)

               Maďarsko oznámilo, že s Německem a Rakouskem dosáhlo dohody.

               (5)

               Pokud jde o Německo, výsledkem dohody byla změna žádosti o zápis, která spočívá ve vyškrtnutí údajů o požadovaných jakostních parametrech mouky (BL55 a BL80).

               (6)

               Rakousko naproti tomu přijalo ujištění ze strany Maďarska, že účelem žádosti o zápis je pouze ochrana maďarského názvu „Tepertős pogácsa“ jako zaručené tradiční speciality a že tato žádost o zápis nemá žádný nepříznivý účinek na produkty s názvem „Grammelpogatsche“ a nijak neohrožuje výrobu produktů prodávaných pod názvem „Grammelpogatsche“.

               (7)

               S ohledem na tyto skutečnosti by název „Tepertős pogácsa“ měl být zapsán do rejstříku zaručených tradičních specialit a specifikaci je třeba aktualizovat a zveřejnit,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze I tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Aktualizované znění specifikace produktu je uvedeno v příloze II tohoto nařízení.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 13. listopadu 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 180, 21.6.2012, s. 16.

      PŘÍLOHA I
      Zemědělské produkty a potraviny uvedené v části II přílohy I nařízení (EU) č. 1151/2012:

         Třída 2.3   Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

      MAĎARSKO
      Tepertős pogácsa (ZTS)

      PŘÍLOHA II
      1.   Specifikace

      1.1   Název, který má být zapsán

      „Tepertős pogácsa“
      Při uvedení výrobku na trh smí být na etiketě uvedena tato informace: „magyar hagyományok szerint előállított“ (vyrobeno v souladu s maďarskou tradicí). Tato informace se přeloží i do ostatních úředních jazyků.
      1.2   Jedná se o název, který

                  

                  je zvláštní sám o sobě

                  ☒

                  vyjadřuje zvláštní povahu zemědělského produktu nebo potraviny

            Přídavné jméno „tepertős“ v názvu označuje „tepertő“ (škvarky), které zbudou po vysmažení slaniny a z nichž se po nasekání vytvoří krémová škvarková směs, jež slouží jako charakteristická základní surovina tohoto kulatého slaného pekařského výrobku (pogácsa).
      1.3   Žádáte o výhradu názvu podle čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 509/2006?

                  

                  Zápis s výhradou názvu

                  ☒

                  Zápis bez výhrady názvu

            1.4   Druh produktu

                  Třída 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

                  Třída 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

            1.5   Popis zemědělského produktu nebo potraviny, na něž se vztahuje název podle bodu 3.1

      „Tepertős pogácsa“ (škvarkový pagáč) je kulatý pekařský výrobek válcovitého tvaru o průměru 3–5 cm, který je ochucený solí a pepřem a váží 25–50 g. Obsahuje nadrobno nakrájené vepřové škvarky a vepřové sádlo, těsto je kynuté pomocí droždí a jeho struktura může být měkká nebo listová. Na povrchu je výrobek opečen do zlatohněda a je mřížkovaný. Spodní část je hladká, rovněž zlatohnědá. Uvnitř výrobku jsou rovnoměrně rozmístěny kousky škvarků. Měkkou variantu lze odlamovat po kouskách, zatímco listová varianta je poddajnější a má vrstevnatou strukturu. Výrobek chutná po škvarcích a má příjemně slanou chuť a je mírně pálivý. Sušina obsahuje 20–30 % tuku a výrobek celkem obsahuje 25–40 % škvarků v přepočtu na množství mouky. Nejméně 60 % obsahu tuku pochází ze škvarků.
      Organoleptické vlastnosti:

                  Měkká varianta „tepertős pogácsa“

                  Listová varianta „tepertős pogácsa“

                  Vzhled

                  Kulatý, rovnoměrně válcovitý

                  Kulatý, válcovitý, může být lehce nepravidelného tvaru

                  Kůrka

                  Shora je lesklá, zlatohnědá s hustým mřížkováním. Ze strany je matná, pískové barvy. Spodní strana je matná, zlatohnědá.

                  Vnitřní struktura

                  Struktura je měkká, ale nedrobí se. Kousky škvarků jsou rozmístěny rovnoměrně a jsou zbarveny dohněda.

                  Struktura je podobná jako u listového těsta s oddělenými vrstvami. Mezi nimi jsou vidět kousky škvarků zbarvené dohněda.

                  Chuť

                  Typicky škvarková, příjemně slaná, mírně pálivá po pepři.

                  Vůně

                  Voní typicky po škvarcích, sádle a po pepři.

            Fyzikální a chemické vlastnosti
      Obsah tuku: obsah tuku v konečném produktu činí 20–30 % (m/m) sušiny.
      Obsah soli: obsah soli v konečném produktu činí maximálně 4,0 % (m/m) sušiny.
      1.6   Popis metody produkce zemědělského produktu nebo potraviny, na něž se vztahuje název podle bodu 3.1

      Suroviny:

                  —

                  k přípravě škvarkové směsi:

                              —

                              vepřové škvarky bez kůže: tvoří 70–75 % škvarkové směsi, jedná se o spečené kousky tuku, které zbudou po vypečení slaniny, jež neobsahuje maso vůbec nebo jen v malém množství,

                              —

                              sádlo tvoří 25–30 % škvarkové náplně, jedná se o omastek, který vzniká během pečení slaniny, jež neobsahuje žádné nebo jen málo masa,

                  —

                  k přípravě těsta: pšeničná nebo špaldová mouka, vejce, vaječný žloutek, mléko, droždí, bílé víno nebo ocet, kysaná smetana, sůl a pepř.

            K přípravě „tepertős pogácsa“ je zakázáno používat jakékoli potravinářské přídavné látky (např. kypřící nebo konzervační látky).
      Způsob produkce:
      V závislosti na způsobu výroby může být „tepertős pogácsa“ buď listový, nebo měkký.
      Výroba MĚKKÉ VARIANTY „TEPERTŐS POGÁCSA“
      První fáze: příprava škvarkové směsi
      Čerstvé škvarky bez kůže drtíme na dřevěném válu pomocí válečku tak dlouho, dokud necítíme žádné větší, hrubší kousky a dokud se spečené kousky ve směsi rovnoměrně nerozptýlí. Škvarky lze také rozemlít mlýnkem na maso. V tom případě je na rozemletí třeba použít kotouč s co nejmenšími otvory.
      Škvarkovou směs a vepřové sádlo smícháme pomocí vařečky nebo mixéru. Důležité je, aby se k přípravě škvarkové směsi nepoužívaly žádné přídavné látky, konzervační látky, škvarky z husího sádla, rostlinné tuky ani margarín, ale pouze čerstvé vepřové škvarky bez kůže.
      Škvarková směs vyrobená průmyslově musí tyto požadavky na přípravu rovněž splňovat.
      Druhá fáze: příprava těsta
      Do každého kilogramu mouky zamícháme 250–400 gramů škvarkové směsi a vytvoříme homogenní směs. Škvarková směs musí kousky mouky „obalit“, což je nezbytný předpoklad k vytvoření měkké struktury. Všechny suroviny, tedy mouku smíchanou se škvarkovou směsí, na každý kilogram mouky 5 % droždí naběhlého v mléce v kvásek, jedno vejce, jeden vaječný žloutek, 0,02 % bílého vína nebo octu, 2,5 % soli, 0,001 % mletého pepře a tolik kysané smetany, abychom získali středně tuhé těsto, promísíme. Ve hnětení pokračujeme tak dlouho, dokud se těsto nespojí. Pokud bude těsto hněteno příliš dlouho, požadované kypré struktury se nedosáhne.
      V důsledku vysokého obsahu tuku se musí těsto připravovat ze studených surovin a nechat odležet na chladném místě tak dlouho, dokud vnitřní teplota těsta nedosáhne 26 °C. Díky charakteristice produktu je rovněž možné uložit těsto do ledničky při teplotě 5–8 °C, kde musí zůstat nejméně 3 hodiny.
      Vykynuté a vychlazené těsto vyválíme na tloušťku prstu a na jeho horní stranu uděláme husté mřížkované zářezy. Toho lze také dosáhnout pomocí břitů seřazených vedle sebe ve vzdálenosti 3 mm. Jednotlivé pagáče se většinou vykrajují pomocí speciální formy o průměru 3–6 cm. Přitom musíme dávat pozor nato, aby byl jejich tvar rovnoměrný a co nejvíce válcovitý. Do konečného tvaru upravíme pomocí dlaně. Množství pagáčů potřebných k zaplnění plechu položíme těsně vedle sebe na vál a potřeme je ušlehaným vejcem tak, aby nestékalo po stranách. Jakmile vejce na povrchu trochu zaschne, rozložíme pagáče rovnoměrně na plech. Zbytky těsta můžeme opět uhníst dohromady (to lze opakovat maximálně dvakrát) a po odležení můžeme těsto použít na nové pagáče.
      Po umístění pagáčů na plech je necháme 50–55 minut kynout a poté je v horké troubě při teplotě 220–240 °C pečeme 12–15 minut. Poté jsou pagáče hotové.
      Pagáče se prodávají buď volně na váhu, nebo předem balené.
      Výroba LISTOVÉ VARIANTY „TEPERTŐS POGÁCSA“
      První fáze: příprava škvarkové směsi
      Průběh přípravy škvarkové směsi je stejný jako u měkké varianty s jediným rozdílem, že u varianty listové se kromě vepřového sádla a škvarků bez kůže používá také sůl (přibližně 1,5 % v přepočtu na množství mouky) a jemně mletý pepř (přibližně 0,001 % v přepočtu na množství mouky). Sůl se přidává už v této fázi, protože kdyby se celkové množství soli potřebné k typicky slané chuti pagáčů přidalo až během přípravy těsta, těsto by se drobilo a listová struktura by se nevytvořila.
      Z množství sádla určeného k přípravě škvarkové směsi se 50 % sádla (tj. jedna polovina) přidá do škvarkové směsi a druhá polovina do těsta.
      Druhá fáze: příprava těsta
      Základ těsta se připravuje z mouky, sádla, které jsme si odložili během přípravy škvarkové směsi, soli (přibližně 1 % v přepočtu na množství mouky), dále na každý kilogram mouky 5 % droždí naběhlého v mléce v kvásek, 0,02 % bílého vína nebo octu, případně jednoho vejce, jednoho vaječného žloutku a z tolika kysané smetany, abychom získali pevné, středně hutné těsto, které se dobře válí.
      U této varianty je důležité udržovat suroviny i škvarkovou směs v chladu, aby při překládání mohla škvarková směs oddělit jednotlivé vrstvy těsta. Tuk, který se nachází mezi tence vyválenými, studenými vrstvami těsta, se totiž během pečení roztopí a zabrání tomu, aby se k sobě vrstvy těsta přilepily. Voda, která se nachází v těstě a v tuku, se mezitím přemění v páru, a vrstvy těsta tak od sebe oddělí. V konečném produktu jsou tedy patrné jednotlivé vrstvy.
      Listové struktury lze dosáhnout dvěma způsoby:

                  a)

                  Škvarkovou směs rozetřeme rovnoměrně na tence vyválenou vrstvu těsta. Poté začneme těsto z jednoho konce svinovat. Vzniklý válec necháme 15–30 minut odležet, poté ho znovu na tenko vyválíme, otočíme o 90o a opět svineme. Pokud k tomuto otočení nedojde, pagáče si během pečení neudrží tvar.

                  b)

                  Odleželý základ těsta se na tenko vyválí a škvarková směs se na něj roztírá tolikrát, kolikrát se těsto překládá. V tomto případě nedochází ke svinování, ale k překládání (nejméně třikrát).

            Před konečným vyválením se těsto nechá nejméně 15 minut odležet, poté se vyválí do tloušťky jednoho prstu (1–2 cm), na jeho horní straně se udělají husté mřížkované zářezy. Placky se poté z těsta vykrajují pomocí speciální formy o průměru 3–6 cm. Množství placek potřebných k zaplnění plechu dáme těsně vedle sebe na vál a potřeme je ušlehaným vejcem tak, aby nestékalo po stranách.
      Jakmile vejce na povrchu trochu zaschne, rozložíme placičky rovnoměrně na pekáč, necháme je 40–45 minut kynout a poté je v horké troubě při teplotě 220–240 °C pečeme 8–10 minut. Poté jsou pagáče hotové.
      Pagáče se prodávají buď volně na váhu, nebo předem balené.
      1.7   Jedinečné vlastnosti zemědělského produktu nebo potraviny

      Jedinečné vlastnosti výrobku „tepertős pogácsa“ zaručují následující skutečnosti:

                  —

                  základní suroviny – vepřové škvarky a vepřové sádlo,

                  —

                  zvláštní metoda přípravy těsta,

                  —

                  fyzikální, chemické a organoleptické vlastnosti.

            Základní surovina, která dodává produktu jeho typický charakter – vepřové škvarky
      Typický charakter dodávají výrobku „tepertős pogácsa“ škvarky, které zbudou po vypečení slaniny, jež neobsahuje žádné maso nebo jen v malém množství. Škvarky obsahují 12–13 % bílkovin a 82–84 % tuku. Nejméně 60 % obsahu tuku v produktu pochází právě ze škvarků.
      Zvláštní metoda přípravy těsta
      Použití škvarků umožňuje přípravu nejen měkké varianty těsta, ale i speciální překládané, listové varianty. Vysoký obsah tuku zároveň vyžaduje zvláštní přípravu studeného těsta o teplotě 24–26 °C.
      Fyzikální, chemické a organoleptické vlastnosti
      Kvůli 20–30 % obsahu tuku, kterého se dosáhne použitím vepřových škvarků a sádla, je výživná hodnota výrobku „tepertős pogácsa“ vyšší, pečivo pomaleji vysychá, a jeho trvanlivost je tedy delší, než u výrobků stejné kategorie.
      1.8   Tradiční povaha zemědělského produktu nebo potraviny

      První zmínky slova „pogácsa“ (pagáč) pocházejí z doby kolem roku 1395 a původně označovalo placatý chléb pečený v popelu a žhavých uhlících. V maďarských lidových pohádkách se hovoří o tzv. „hamuban sült pogácsa“ (pagáč pečený v popelu). Až do 18. století se pro placatý chléb, který sloužil jako běžné pečivo, používalo označení „pogácsakenyér, pogácsás kenyér“ (pagáčový chléb). Dnešní menší, válcovitá varianta s mřížkováním se v Uhrách rozšířila koncem středověku jako nejčastější pekařský výrobek venkovské kuchyně, který se vyráběl v několika variacích a jehož popularita se udržela dodnes.
      Vznik „tepertős pogácsa“ umožnily dva předpoklady: rozšířilo se vypékání tuku ze slaniny a ze škvarků se stalo každodenní jídlo. Z popisu každodenního života jedné domácnosti nižší šlechty v 80. letech 18. století je patrné, že vypékání slaniny a příprava škvarků se v domácnostech šlechty začaly objevovat právě v 18. století. Tomu svědčí i skutečnost, že v 18. století se v dochovaných inventářích šlechtického majetku začaly ve Velké uherské nížině (Alföld) objevovat malé soudky na vepřové sádlo (Cegléd 1850-1900. Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, s. 28, 30 Szűcs). Můžeme předpokládat, že pečení tuku během venkovské zabíjačky a používání vepřového sádla jako stravy selského lidu se začalo rozšiřovat od (poloviny) 19. století – malé soudky na vepřové sádlo se totiž v inventářích venkovského majetku v oblasti mezi Dunajem a Tisou začínají objevovat právě v 50. letech 19. století.
      Na základě etnografických záznamů vycházejících z ústních výpovědí místních obyvatel z přelomu 19. a 20. století se škvarky ve venkovských domácnostech v oblasti středního toku Tisy používaly ještě k přípravě mýdla. Ke konzumaci se začaly používat teprve postupně. Po zabíjačce se pagáče připravovaly z čerstvých, zejména drobných škvarků bez kůže. Ve velkém etnografickém přehledu z 30. let 20. století se uvádí, že pagáče se dělají z nekvašeného i kvašeného těsta a kromě jiného se ochucují také škvarky (Bátky, Zsuzsanna: Táplálkozás (Stravování). In: A magyarság néprajza (Maďarský národopis). Budapešť, 1933, s. 100). Můžeme tedy říct, že přidávání škvarků do kvašeného těsta se rozšířilo již na začátku 20. století.
      „Tepertős pogácsa“ je důležitou součástí každodenního jídelníčku i dnes. Podává se jako druhý chod po sytých polévkách (např. gulášové či fazolové polévce) nebo se například nabízí na obchodních setkáních, konferencích či hostům na návštěvách. Jsou oblíbené v domácnostech, zejména při rodinných oslavách (jako jsou například svatby nebo křtiny) a na Vánoce či Velikonoce. V rámci agroturistiky se tyto pagáče turistům často nabízejí k vínu. (Hagyományok Ízek Régiók (Oblasti tradičních chutí), svazek I, s. 145–147).
      Jejich reputaci dosvědčuje nespočet kuchařských knih od 80. let 19. století až do dneška: Dobos, C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Maďarsko-francouzská kuchařka), s. 784–785, 1881; Rozsnyai, Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Nejnovější velká kniha domácího jemného pečiva), s. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Receptář Vánczy Kinčeše), s. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve (Druhý receptář nové doby), s. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (Co mám uvařit?), s. 73, 1941; Rudnay, János: A magyar cukrászat remekei (Skvosty maďarské výroby jemného pečiva), s. 89, 1973.
      1.9   Minimální požadavky a postupy pro kontrolu zvláštní povahy

                  Jedinečné vlastnosti

                  Minimální požadavky

                  Způsob kontroly a její frekvence

                  obsah tuku

                              —

                              20–30 % (v sušině)

                              —

                              lze používat pouze vepřové sádlo

                  V souladu s popisem produktu v bodě 3.5 v laboratoři jednou za půl roku

                  škvarková směs

                              —

                              použití vepřových škvarků

                              —

                              použití škvarků bez kůže

                  Na základě dokumentace výrobku nebo produktového listu, dokumentováno podle výrobních položek.

                  použité suroviny

                              —

                              v souladu s popisem produkce v bodě 3.6 (vepřové škvarky, vepřové sádlo, pšeničná mouka, vejce, vaječný žloutek, mléko, droždí, bílé víno nebo ocet, kysaná smetana, sůl a pepř)

                  Na základě dokumentace výrobku nebo produktového listu, dokumentováno podle výrobních položek.

                  organoleptické vlastnosti hotového výrobku (struktura, chuť a vůně)

                              —

                              křehká nebo listová struktura

                              —

                              chuť a vůně je typicky škvarková a jemně chutná a voní po pepři

                  Organoleptický test během každé směny.

            2.   Orgány nebo subjekty ověřující soulad se specifikací produktu

      2.1   Název a adresa

      Název: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Ústřední zemědělská správa, ředitelství pro bezpečnost potravin a krmiv)
      Adresa:
      Tel.: 456-30-10
      Fax: —
      E-mail: oevi@oai.hu

                  ☒ Veřejné

                   Soukromé

            2.2   Zvláštní úkoly orgánu nebo subjektu

      Ověřující orgán kontroluje, zda produkt odpovídá požadavkům uvedeným ve specifikaci produktu.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/663 ze dne 28. dubna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               29.4.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 110/9

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/663
   ze dne 28. dubna 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. dubna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  91,5

                  TR

                  96,0

                  ZZ

                  93,8

                  0707 00 05

                  AL

                  97,3

                  EG

                  191,6

                  TR

                  125,6

                  ZZ

                  138,2

                  0709 93 10

                  MA

                  134,6

                  TR

                  141,8

                  ZZ

                  138,2

                  0805 10 20

                  EG

                  53,9

                  IL

                  64,4

                  MA

                  53,7

                  TR

                  70,3

                  ZZ

                  60,6

                  0805 50 10

                  BO

                  97,3

                  TR

                  57,0

                  ZZ

                  77,2

                  0808 10 80

                  AR

                  100,0

                  BR

                  90,5

                  CL

                  119,2

                  CN

                  167,0

                  MK

                  30,8

                  NZ

                  136,3

                  US

                  151,5

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  114,4

                  0808 30 90

                  AR

                  112,3

                  CL

                  121,5

                  NZ

                  212,0

                  ZA

                  111,7

                  ZM

                  112,8

                  ZZ

                  134,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 193/2013 ze dne 6. března 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               7.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 64/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 193/2013
   ze dne 6. března 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 6. března 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  82,8

                  MA

                  59,3

                  TN

                  69,4

                  TR

                  109,3

                  ZZ

                  80,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  156,8

                  ZZ

                  172,8

                  0709 91 00

                  EG

                  82,2

                  ZZ

                  82,2

                  0709 93 10

                  MA

                  47,3

                  TR

                  113,2

                  ZZ

                  80,3

                  0805 10 20

                  EG

                  54,3

                  IL

                  64,5

                  MA

                  54,6

                  TN

                  61,6

                  TR

                  60,5

                  ZZ

                  59,1

                  0805 50 10

                  TR

                  84,1

                  ZZ

                  84,1

                  0808 10 80

                  AR

                  116,3

                  BR

                  84,7

                  CL

                  115,2

                  CN

                  77,8

                  MK

                  28,7

                  US

                  151,0

                  ZZ

                  95,6

                  0808 30 90

                  AR

                  126,4

                  CL

                  178,5

                  TR

                  125,7

                  US

                  185,0

                  ZA

                  104,2

                  ZZ

                  144,0

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 23/2013 ze dne 15. ledna 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               16.1.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 11/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 23/2013
   ze dne 15. ledna 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 15. ledna 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  62,1

                  TN

                  102,6

                  TR

                  130,0

                  ZZ

                  98,2

                  0707 00 05

                  EG

                  194,1

                  TR

                  130,5

                  ZZ

                  162,3

                  0709 91 00

                  EG

                  158,2

                  ZZ

                  158,2

                  0709 93 10

                  MA

                  104,4

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  118,6

                  0805 10 20

                  EG

                  54,9

                  MA

                  59,8

                  TR

                  63,5

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  70,5

                  0805 20 10

                  IL

                  162,4

                  MA

                  95,8

                  ZZ

                  129,1

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  113,9

                  KR

                  140,9

                  TR

                  94,1

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  BA

                  47,0

                  CN

                  99,8

                  MK

                  38,5

                  US

                  183,6

                  ZZ

                  92,2

                  0808 30 90

                  CN

                  65,3

                  US

                  134,8

                  ZZ

                  100,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1362/2013 ze dne 11. prosince 2013 , kterým se stanoví metody senzorického zkoušení nevařeného ochuceného drůbežího masa pro účely jeho zařazení do kombinované nomenklatury

text:
                  19.12.2013

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 343/9

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1362/2013
         ze dne 11. prosince 2013,
         kterým se stanoví metody senzorického zkoušení nevařeného ochuceného drůbežího masa pro účely jeho zařazení do kombinované nomenklatury
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Doplňková poznámka 6 a) ke kapitole 2 kombinované nomenklatury, která je přílohou nařízení (EHS) č. 2658/87, stanoví, že „nevařené ochucené maso“ je „nevařené maso, které bylo ochuceno uvnitř hloubkově nebo po celém povrchu; ochucovací přísady jsou buď viditelné pouhým okem nebo zřetelně chuťově poznatelné“.

                     (2)

                     K zajištění jednotného přístupu uplatňovaného celními orgány pro účely celního zařazení je nutné stanovit metody, kterými se zjistí, zda je nevařené drůbeží maso ochucené ve smyslu doplňkové poznámky 6 a) ke kapitole 2 kombinované nomenklatury, či nikoli.

                     (3)

                     Na základě studií provedených skupinou evropských celních laboratoří by se měly metody ke zjištění, zda nevařené drůbeží maso je ochucené či nikoli, skládat jednak z vizuální zkoušky, jednak z ochutnávání zkušebního vzorku.

                     (4)

                     Metoda ochutnávání vzorku by se měla používat pouze v případě, že nelze dojít k přesvědčivému závěru vizuální zkouškou.

                     (5)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Metody, kterými se pro účely zařazení do kombinované nomenklatury zjistí, zda je nevařené drůbeží maso ochucené, jsou stanoveny v příloze.

            Článek 2

               1.   Vizuální zkouška drůbežího masa se provádí metodou a za podmínek uvedených v části I přílohy.
               Cílem vizuální zkoušky je zjistit, zda je drůbeží maso ochucené po celém povrchu a zda jsou ochucovací přísady viditelné pouhým okem.

               2.   Ochutnávání drůbežího masa se provádí za použití metody a za podmínek stanovených v části II přílohy.
               Ochutnávání vzorku se provádí pouze v případech, kdy podle výsledků vizuální zkoušky není celý povrch vzorku ochucen a ochucovací přísady nejsou viditelné pouhým okem.
               Cílem ochutnávání je stanovit, zda drůbeží maso bylo ochucené hloubkově nebo po celém povrchu a zda jsou ochucovací přísady zřetelně chuťově poznatelné.
               Příprava ochutnávání vzorků se provádí pouze v prostorách, jejichž vybavení splňuje minimální požadavky stanovené v příloze v části II bodě 2.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 11. prosince 2013.

                  Za Komisi, jménem předsedy,
               Algirdas ŠEMETA

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

            PŘÍLOHA
            ČÁST I:   VIZUÁLNÍ ZKOUŠKA OCHUCENÉHO DRŮBEŽÍHO MASA
            1.   Cíl a definice

            Cílem této metody je určit, zda má být nevařené ochucené drůbeží maso zařazeno do kapitoly 2 nebo do kapitoly 16 kombinované nomenklatury, jelikož je možné prokázat, že:

                        1)

                        ochucovací přísady pokrývají celý povrch vzorku a

                        2)

                        ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

                  Metoda je založena na vizuální zkoušce jednoho nebo několika vzorků nevařeného drůbežího masa.
            2.   Příprava vzorků

            Každý vzorek musí být odebrán ze šarže uvedené v celním prohlášení. Vzorek se odebírá pouze z neporušeného původního balení. Vzorek může být uchováván v boxu nebo vakuově balen v plastu.
            V případě zmrazeného nevařeného masa musí být vzorek rozmrazen (například v chladničce při nízké teplotě 4 °C ). Je třeba omezit na minimum únik tekutiny.
            Zaznamenají se příslušné informace o obalu nebo o vzorcích nebo se vyfotografují a přiloží se k protokolu o zkoušce uvedenému v bodě 4.
            3.   Provedení vizuální zkoušky

            Vizuální zkouška se musí provést po odstranění obalu.
            Vzorek musí zkoušet alespoň dva posuzovatelé.
            Při vizuální zkoušce berou posuzovatelé v úvahu tyto faktory:

                        a)

                        ochucovací přísady nemusí být v rovnoměrném množství po celém povrchu vzorku;

                        b)

                        pro zjištění, zda jsou ochucovací přísady použity po celém povrchu, není důležité, pokud ochucovací přísady nejsou v záhybech nebo přehybech vnitřní strany filet;

                        c)

                        bílý pepř je obtížněji viditelný než černý pepř;

                        d)

                        pepř je lépe viditelný na povrchu světle zbarveného masa (například na prsních řízcích) než na povrchu masa tmavé barvy (například na mase stehen).

                  4.   Hodnocení výsledků

            Všichni posuzovatelé musí dospět ke stejnému závěru, zda je ochucen celý povrch vzorku a zda jsou ochucovací přísady viditelné pouhým okem.
            Posuzovatelé musí vyplnit protokol o vizuální zkoušce nevařeného ochuceného drůbežího masa. Vzor formuláře protokolu o zkoušce je uveden v dodatku 1.
            Pokud u některého vzorku nedospějí všichni posuzovatelé ke stejnému závěru, nebo pokud dojdou k závěru, že není ochucen celý povrch vzorku nebo že ochucovací přísady nejsou viditelné pouhým okem, musí se vzorek zkoušet podle části II.
            5.   Vysvětlující vyobrazení

            Přiložené fotografie ukazují, jak se posuzují vzorky při vizuální zkoušce.
            Na snímcích je pepřené drůbeží maso, níže uvedené vysvětlení však lze použít i pro jiná koření.
            Fotografie „vrchní strany“ (angl. „TOP“) odpovídají vnějšímu povrchu drůbežích prsou, fotografie „spodní strany“ (angl. „UNDERSIDE“) spodnímu povrchu drůbežích prsou po odříznutí od kosti.

               Obrázek 1A

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 1B

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 2A

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 2B

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 3A

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 3B

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 4A

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 4B

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 5A

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 5B

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 6

            Výsledek vizuální zkoušky: Celý povrch vzorku je ochucený a ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem.

               Obrázek 7

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 8

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 9

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 10

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 11

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 12

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.

               Obrázek 13

            NEPOKRÝVAJÍ
               Výsledek vizuální zkoušky: Ochucovací přísady jsou viditelné pouhým okem, avšak NEPOKRÝVAJÍ celý povrch vzorku.
            ČÁST II:   OCHUTNÁVÁNÍ OCHUCENÉHO DRŮBEŽÍHO MASA
            1.   Cíl a definice

            Cílem této metody je určit, zda má být nevařené ochucené drůbeží maso zařazeno do kapitoly 2 nebo kapitoly 16 kombinované nomenklatury, jelikož je možné prokázat, že:

                        1)

                        drůbeží maso je ochucené hloubkově nebo po celém povrchu a

                        2)

                        ochucení je zřetelně chuťově poznatelné.

                  Metoda spočívá v ochutnávání jednoho nebo více vzorků drůbežího masa po uvaření.
            2.   Vybavení zkušebních prostor

            Prostory, ve kterých se provádí ochutnávání, musí mít alespoň následující vybavení:

                        —

                        mikrovlnnou troubu,

                        —

                        krájecí prkénka,

                        —

                        ostré nože,

                        —

                        mělké talíře (např. polystyrenové nebo standardní nádobí) označené náhodnou kombinací tří čísel,

                        —

                        vidličky na servírování,

                        —

                        sondu (potravinářský teploměr),

                        —

                        rukavice na jedno použití.

                  3.   Příprava vzorků

            Vzorek musí být reprezentativní částí drůbežího masa určeného pro lidskou spotřebu.
            Pokud je důvod k pochybnostem o vzorku, například obsahuje přídavek nezvyklé sloučeniny (sloučenin) nebo nelze vyloučit mikrobiální znečištění, musí se provést posouzení rizik nebo předběžná mikrobiologická analýza.
            Vzorek se musí dokonale uvařit v mikrovlnné troubě. Zkoušet se musí vzorek vhodný k lidskému požívání.
            Vnitřní teplota vzorku musí dosáhnout alespoň 77 °C. Teplota se ověří za použití sondy (potravinářského teploměru) po uvaření vzorku. Pokud je podle specifikací k mikrovlnné troubě nutné nechat upravovanou potravinu určitý čas „dojít“, měří se teplota na konci tohoto času. Čas pro „dojití“ umožňuje dovaření po vypnutí trouby, za využití již vzniklého tepla, zatímco dvířka mikrovlnné trouby zůstávají zavřená.
            Povrchovou vrstvu vzorku je třeba odstranit ostrým nožem, aby bylo vidět uvařené maso uvnitř. Je třeba dbát na to, aby se povrchovou vrstvou nekontaminovalo maso ve vnitřní části.
            Vnitřní část masa se nakrájí na porce velké přibližně 2 cm3.
            Vzorky se nechají nejméně 10 minut vychladnout.
            Vzorky se podávají posuzovatelům na označených talířích.
            4.   Provádění ochutnávání

            Jeden nebo více vzorků posuzuje pět až osm kvalifikovaných a vyškolených posuzovatelů. V rámci jednoho posouzení je možné zkoušet nejvýše pět vzorků.
            Mezi jednotlivými vzorky musí být poskytnut dostatečný časový odstup a /nebo vhodný čistič patra (balená voda a nesolené sušenky).
            Posuzovatelé musí být při posouzení co nejméně vyrušováni.
            Posuzovatelé musí vzorek ochutnat a objektivně popsat jeho hlavní chuť, následnou chuť a pocit v ústech.
            Posuzovatelé musí vyplnit tyto dva dotazníky:

                        a)

                        Formulář vzniklých vlastností k testování drůbežích produktů pro celní účely.

                        b)

                        Souhrnný formulář pro slovní popis k testování drůbežích produktů pro celní účely.

                  Vzory formulářů, jsou uvedeny v dodatcích 2 a 3.
            Do formuláře vzniklých vlastností popíše samostatně každý posuzovatel parametry udávající intenzitu jednotlivých charakteristik na stupnici od 1 do 3 výhradně pomocí výrazů „SLABÁ“ (1), „ZŘETELNĚ POZNATELNÁ“ (2) a „SILNÁ“ (3).
            Klíčové výrazy slovního popisu používané posuzovateli jsou zaznamenány do souhrnného formuláře pro slovní popis a u jednotlivých vzorků se uvede, kolik posuzovatelů určitý výraz použilo.
            Intenzita nebo výraznost rysu jsou rovněž shrnuty do souhrnného formuláře pro slovní popis.
            Pokud různí posuzovatelé použijí různé výrazy s podobným významem, například „tučný“ a „mastný“, jsou výrazy považovány za totožné.
            Do souhrnného formuláře pro slovní popis se vyplní výsledky hodnocení příchutí nebo okořenění (například „kyselá“, „sladká“, „pálivá“, „kořeněná“, „pepřová“, „česneková“ chuť atd.).
            5.   Hodnocení výsledků

            Pokud ve formuláři vzniklých vlastností a v souhrnném formuláři pro slovní popis nejméně polovina posuzovatelů uvede, že přidaná příchuť nebo okořenění dosahuje alespoň stupně 2 („ZŘETELNĚ POZNATELNÁ“) podle bodu 4, je ochucení vzorku považováno za zřetelně chuťově poznatelné;
            Formuláře musí obsahovat úplné informace o vzorcích a jejich přípravě, jakož i postup nebo postupy, jakými byly získány a interpretovány výsledky.

               Dodatek 1

                  Protokol o vizuální zkoušce nevařeného ochuceného drůbežího masa

               Datum: …

                           Kód:

                           Kód:

                           Kód:

                           Kód:

                           Kód:

                           Ochucovací přísady na celém povrchu produktu

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           Ochucovací přísady viditelné pouhým okem

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           ANO/NE

                           Související informace

               Dodatek 2

                  Formulář o vzniklých vlastnostech k testování drůbežích produktů pro celní účely

               Jméno: … Datum: … Produkt: …

                           Kód

                           Chuť / následná chuť / pocit v ústech

                           Intenzita

                  Stupeň

                           1

                           2

                           3

                           SLABÁ

                           ZŘETELNĚ POZNATELNÁ

                           SILNÁ

               Dodatek 3

                  Souhrnný formulář pro slovní popis k testování drůbežích produktů pro celní účely

               Datum: …

                           Kód

                           1

                           2

                           3

                           Kód

                           1

                           2

                           3

                           Kód

                           1

                           2

                           3

                           Vlastnosti pro:
                           Chuť / následnou chuť / pocit v ústech

                           Slabá

                           Zřetelně poznatelná

                           Silná

                           Slabá

                           Zřetelně poznatelná

                           Silná

                           Slabá

                           Zřetelně poznatelná

                           Silná

                     Vyhotovil: … Kontrolu provedl: …
               Do sloupců 1, 2 a 3 uveďte, kolik posuzovatelů tuto charakteristiku zaznamenalo.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/166 ze dne 8. února 2016, kterým se stanoví zvláštní podmínky použitelné pro dovoz potravin, které obsahují listy pepře betelového („Piper betle“) nebo jsou z nich složeny, z Indie a kterým se mění nařízení (ES) č. 669/2009 (Text s významem pro EHP)

text:
               9.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 32/143

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/166
   ze dne 8. února 2016,
   kterým se stanoví zvláštní podmínky použitelné pro dovoz potravin, které obsahují listy pepře betelového („Piper betle“) nebo jsou z nich složeny, z Indie a kterým se mění nařízení (ES) č. 669/2009
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/20022002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin, a zejména na čl. 53 odst. 1 písm. b) bod ii) uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (2) o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat, a zejména na čl. 15 odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s článkem 53 nařízení (ES) č. 178/2002 lze v zájmu ochrany lidského zdraví, zdraví zvířat a životního prostředí přijmout u krmiv a potravin dovážených ze třetí země vhodná mimořádná opatření Unie, pokud se nelze s rizikem úspěšně vypořádat pomocí opatření přijatých jednotlivými členskými státy.

               (2)

               Nařízení Komise (ES) č. 669/2009 (3) stanoví zesílené úřední kontroly dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu uvedených v příloze I zmíněného nařízení. Listy pepře betelového (Piper betle L.) pocházející z Indie podléhají ode dne 1. dubna 2014 častějším úředním kontrolám na přítomnost řady kmenů salmonely.

               (3)

               Výsledky častějších kontrol, které u uvedených potravin provádějí členské státy v rámci nařízení (ES) č. 669/2009, svědčí o tom, že nadále dochází k častému nedodržování mikrobiologických kritérií pro potraviny stanovených v právních předpisech Unie. Od roku 2011 bylo do systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva zasláno zhruba 90 oznámení (4) z důvodu přítomnosti široké škály patogenních kmenů salmonely v potravinách, které obsahují listy pepře betelového – pocházející nebo zasílané z Indie – nebo jsou z nich složeny.

               (4)

               Uvedené výsledky dokazují, že dovoz zmíněných potravin představuje riziko pro zdraví lidí. Přestože jsou kontroly na hranicích Unie stále častější, situace se nezlepšila. Kromě toho indické orgány neposkytly – navzdory výslovné žádosti Evropské komise – žádný konkrétní ani uspokojivý plán činnosti k odstranění nedostatků a závad v produkčních a kontrolních systémech.

               (5)

               V zájmu ochrany zdraví lidí v Unii je třeba stanovit další záruky týkající se těchto potravin z Indie. Ke všem zásilkám listů pepře betelového z Indie by tudíž měly být přiloženy výsledky analytických zkoušek, jakož i osvědčení o zdravotní nezávadnosti, v němž se uvádí, že zmíněné potraviny byly vyrobeny v souladu s hygienickými požadavky stanovenými v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 (5), že z nich byly odebrány vzorky, byly analyzovány na přítomnost salmonely a byly shledány v souladu s právními předpisy Unie.

               (6)

               Z uplatňování ustanovení tohoto nařízení je vhodné vyjmout neobchodní zásilky.

               (7)

               Odběr vzorků a analýza zásilek by měly být prováděny v souladu s příslušnými právními předpisy Unie. V nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (6) jsou uvedena jak mikrobiologická kritéria pro potraviny, tak i ustanovení použitelná v Unii, která se týkají odběru vzorků určených k úřední kontrole mikrobiologických kritérií pro potraviny.

               (8)

               Indické orgány informovaly Komisi o názvu příslušného orgánu, jehož zplnomocněný zástupce je oprávněn podepisovat osvědčení o zdravotní nezávadnosti.

               (9)

               Nařízení (EU) č. 669/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (10)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Oblast působnosti
   1.   Toto nařízení se použije na zásilky potravin uvedených v příloze I tohoto nařízení, které obsahují listy pepře betelového („Piper betle L.“ obecně známý jako „betel“) – pocházející nebo zasílané z Indie – nebo jsou z nich složeny, a to včetně potravin, které jsou uvedeny pod kódem KN 1404 90 00.
   2.   Toto nařízení se nepoužije na zásilky potravin uvedených v odstavci 1, které jsou určeny pro soukromé osoby pouze pro osobní spotřebu a použití. V případě pochybností nese důkazní břemeno příjemce zásilky.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článcích 2 a 3 nařízení (ES) č. 178/2002, článku 2 nařízení (ES) č. 882/2004 a článku 3 nařízení (ES) č. 669/2009.
   Článek 3
   Dovoz do Unie
   Zásilky potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 smějí být do Unie dováženy pouze v souladu s postupy stanovenými v tomto nařízení.
   Zásilky takových potravin smějí do Unie vstoupit pouze v určeném místě vstupu, jak je definováno v nařízení (ES) č. 669/2009.
   Článek 4
   Výsledky odběru vzorků a analýzy
   1.   K zásilkám potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 musí být přiloženy výsledky odběru vzorků a analýzy provedených příslušnými orgány Indie, aby bylo u potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 ověřeno, že byly dodrženy právní předpisy Unie o mikrobiologických kritériích vztahujících se na salmonely.
   2.   Odběr vzorků uvedený v odstavci 1 musí být proveden v souladu s nařízením (ES) č. 2073/2005.
   Článek 5
   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti
   1.   K zásilkám musí být rovněž přiloženo osvědčení o zdravotní nezávadnosti odpovídající vzoru uvedenému v příloze II.
   2.   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vyplněno, podepsáno a ověřeno oprávněným zástupcem příslušného orgánu Indie.
   3.   Osvědčení o zdravotní nezávadnosti musí být vystaveno v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků členského státu, kde se nachází určené místo vstupu. Členský stát však může souhlasit s tím, že osvědčení o zdravotní nezávadnosti budou vystavována v jiném úředním jazyce Unie.
   Článek 6
   Identifikace
   Každá zásilka potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 musí být označena identifikačním kódem odpovídajícím identifikačnímu kódu zmíněnému ve výsledcích odběru vzorků a analýzy uvedených v článku 4 a v osvědčení o zdravotní nezávadnosti podle článku 5. Každý pytel nebo jiný druh obalu v zásilce musí být označen uvedeným identifikačním kódem.
   Článek 7
   Oznamování zásilek předem
   1.   Provozovatelé potravinářských podniků nebo jejich zástupci předem oznámí předpokládané datum a čas fyzického příchodu zásilek potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 a druh zásilky příslušným orgánům na určeném místě vstupu.
   2.   Za účelem oznámení předem provozovatelé vyplní část I společného vstupního dokladu stanoveného v čl. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 669/2009 a předají tento doklad příslušnému orgánu v určeném místě vstupu, a to alespoň jeden pracovní den před fyzickým příchodem zásilky.
   3.   Při vyplňování společného vstupního dokladu v rámci používání tohoto nařízení zohlední provozovatelé potravinářských podniků u potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 pokyny ke společnému vstupnímu dokladu uvedené v příloze II nařízení (ES) č. 669/2009.
   Článek 8
   Úřední kontroly
   1.   Příslušný orgán na určeném místě vstupu provádí kontroly dokladů u každé zásilky potravin uvedených v čl. 1 odst. 1, aby bylo zajištěno dodržení požadavků stanovených v článcích 4 a 5.
   2.   Kontroly totožnosti a fyzické kontroly potravin uvedených v čl. 1 odst. 1 tohoto nařízení se provádějí v souladu s články 8, 9 a 19 nařízení (ES) č. 669/2009 s četností stanovenou v příloze I tohoto nařízení.
   3.   Po dokončení kontrol příslušné orgány:

               a)

               vyplní příslušné oddíly části II společného vstupního dokladu;

               b)

               přiloží výsledky odběru vzorků a analýzy provedených v souladu s odstavcem 2 tohoto článku;

               c)

               poskytnou a vyplní referenční číslo společného vstupního dokladu na společném vstupním dokladu;

               d)

               orazítkují a podepíšou originál společného vstupního dokladu;

               e)

               pořídí a uchovají kopii podepsaného a orazítkovaného společného vstupního dokladu.

         4.   Originál společného vstupního dokladu a osvědčení o zdravotní nezávadnosti s přiloženými výsledky odběru vzorků a analýzy uvedenými v článku 4 jsou přiloženy k zásilce během její přepravy, dokud není propuštěna do volného oběhu. Pokud jde o potraviny uvedené v čl. 1 odst. 1, v případě povolení další přepravy zásilky před tím, než jsou k dispozici výsledky fyzických kontrol, se pro tyto účely vydá ověřená kopie originálu společného vstupního dokladu.
   Článek 9
   Rozdělení zásilky
   1.   Zásilky se nesmí rozdělit, dokud nebyly dokončeny všechny úřední kontroly a dokud příslušné orgány nevyplnily společný vstupní doklad, jak stanoví článek 8.
   2.   V případě následného rozdělení zásilky je ke každé části zásilky během její přepravy až do jejího propuštění do volného oběhu přiložena ověřená kopie společného vstupního dokladu.
   Článek 10
   Propuštění do volného oběhu
   Zásilky se propustí do volného oběhu pouze tehdy, pokud provozovatel potravinářského podniku nebo jeho zástupce předloží celním orgánům (fyzicky nebo v elektronické podobě) společný vstupní doklad, který příslušný orgán řádně vyplnil poté, co byly provedeny všechny úřední kontroly a jsou známy příznivé výsledky fyzických kontrol, pokud jsou tyto kontroly požadovány. Celní orgány propustí zásilku do volného oběhu pouze tehdy, jestliže je v části II kolonce 14 společného vstupního dokladu uvedeno příznivé rozhodnutí příslušného orgánu a jestliže je společný vstupní doklad v části II kolonce 21 podepsán.
   Článek 11
   Nedodržení ustanovení
   Pokud se na základě úředních kontrol zjistí, že ustanovení příslušných právních přepisů Unie nebyla dodržena, vyplní příslušný orgán část III společného vstupního dokladu a přijmou se opatření podle článků 19, 20 a 21 nařízení (ES) č. 882/2004.
   Článek 12
   Zprávy
   Členské státy předkládají Komisi každé tři měsíce zprávu o všech analytických výsledcích úředních kontrol provedených u zásilek potravin podle tohoto nařízení. Uvedená zpráva se předkládá v průběhu měsíce, který následuje po každém čtvrtletí.
   Zpráva obsahuje tyto informace:

               —

               počet dovezených zásilek,

               —

               počet zásilek, u kterých byl proveden odběr vzorků pro analýzu,

               —

               výsledky kontrol stanovených v čl. 8 odst. 2.

         Článek 13
   Náklady
   Veškeré náklady vyplývající z úředních kontrol, včetně odběru vzorků, analýzy, skladování a jakýchkoli opatření přijatých v návaznosti na nedodržení, nese provozovatel potravinářského podniku.
   Článek 14
   Přechodná opatření
   Odchylně od čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 1 povolí členské státy dovoz zásilek potravin uvedených v čl. 1 odst. 1, které opustily zemi původu před vstupem tohoto nařízení v platnost, aniž by k nim bylo přiloženo osvědčení o zdravotní nezávadnosti a výsledky odběru vzorků a analýzy.
   Článek 15
   Změna nařízení (ES) č. 669/2009
   Nařízení (ES) č. 669/2009 se mění v souladu s přílohou III tohoto nařízení.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 8. února 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 669/2009 ze dne 24. července 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o zesílené úřední kontroly dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu, a kterým se mění rozhodnutí 2006/504/ES (Úř. věst. L 194, 25.7.2009, s. 11).

      (4)  Od roku 2011 do 15. října 2015 (12 v roce 2011, 6 v roce 2012, 13 v roce 2013, 17 v roce 2014 a 43 k 15. 10. 2015).

      (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně potravin (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 1).

      (6)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

      PŘÍLOHA I
      Potraviny jiného než živočišného původu, na které se vztahují opatření stanovená tímto nařízením:

                  Krmiva a potraviny
                  (zamýšlené použití)

                  Kód KN (1)

                  Třídění TARIC

                  Země původu nebo odeslání

                  Riziko

                  Četnost fyzických kontrol a kontrol totožnosti (%) při dovozu

                  Listy pepře betelového (Piper betle L.) –
                        (potravina)

                  ex 1404 90 00

                  10

                  Indie (IN)

                  Salmonela (2)

                  10

         (1)  V případě, že se u daného kódu KN vyžaduje vyšetření jen u některých produktů a v rámci kódu neexistují další podrobnější položky, označuje se kód KN předponou „ex“.

         (2)  Referenční metoda EN/ISO 6579 nebo metoda validovaná podle uvedené referenční metody, jak je uvedeno v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

      PŘÍLOHA II

         Osvědčení o zdravotní nezávadnosti pro dovoz do Evropské unie

      … (1)

         Kód zásilky …Číslo osvědčení …

      Podle ustanovení prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/166, kterým se stanoví zvláštní podmínky použitelné pro dovoz listů pepře betelového („Piper betle L.“) z Indie,
      …
       …(příslušný orgán podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/166)
      POTVRZUJE, že …
       …(uveďte potraviny podle čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) 2016/166)
      z této zásilky složené z/ze: …
      …
       …(popis zásilky, produktu, počet a druh balení, hrubá nebo čistá hmotnost)
      naložené v …(místo nakládky)
      společností …(identifikace dopravce)
      směřující do …(místo a země určení)
      a pocházející ze zařízení …
       …(název a adresa zařízení)
      byly vyrobeny za podmínek, které jsou v souladu s nařízením (ES) č. 852/2004.
      Z této zásilky byly odebrány vzorky v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2073/2005 s cílem ověřit přítomnost kmenů salmonely
      dne …(datum), které byly podrobeny laboratorní analýze dne …
      (datum) v …
      (název laboratoře). Podrobnosti o odběru vzorků, použitých metodách analýzy a veškerých výsledcích jsou přiloženy.
      V …dne …
      Razítko a podpis oprávněného zástupce příslušného orgánu podle čl. 5 odst. 2 nařízení (EU) 2016/166

         (1)  Produkt a země původu.

      PŘÍLOHA III
      V příloze I nařízení (ES) č. 669/2009 se zrušuje tento záznam:

                     Krmiva a potraviny
                     (zamýšlené použití)

                     Kód KN (1)

                     Třídění TARIC

                     Země původu

                     Riziko

                     Četnost fyzických kontrol a kontrol totožnosti (%)

                     „Listy pepře betelového (Piper betle L.) –
                           (potravina)

                     ex 1404 90 00

                     10

                     Indie (IN)

                     Salmonela (2)

                     50“

         (1)  V případě, že se u daného kódu KN vyžaduje vyšetření jen u některých produktů a v rámci kódu neexistují další podrobnější položky, označuje se kód KN předponou „ex“.

         (2)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).