title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/791 ze dne 16. května 2019, kterým se po třísté druhé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
                  17.5.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 129/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/791
         ze dne 16. května 2019,
         kterým se po třísté druhé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a), čl. 7a odst. 1 a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 14. května 2019 rozhodl o zařazení jedné položky na seznam osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, a o odstranění jedné položky z tohoto seznamu. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (3)

                     Aby byla zajištěna účinnost opatření stanovených tímto nařízením, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 16. května 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

            PŘÍLOHA
            Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění takto:

                        (1)

                        V oddílu „Právnické osoby, skupiny a subjekty“ se doplňuje tato položka: „Islámský stát v Iráku a Levantě – Khorasan (ISIL – K) (také znám jako a) ISIL Khorasan; b) Provincie Khorasan Islámského státu; c) ISIS Wilayat Khorasan; d) Jihoasijská pobočka ISIL; e) Jihoasijský odbor ISIL). Další informace: Islámský stát v Iráku a Levantě – Khorasan (ISIL – K) byl založen 10. ledna 2015 bývalým velitelem organizace Tehrik-e Taliban Pakistan (TTP) a byl utvářen bývalými veliteli frakce Tálibánu, kteří složili přísahu věrnosti Islámskému státu v Iráku a Levantě (uvedenému na seznamu jako Al-Qaida in Iraq). ISIL – K se přihlásil k odpovědnosti za četné útoky v Afghánistánu i v Pákistánu. Datum označení podle čl. 7e písm. e): 14.5.2019.“

                        (2)

                        V oddílu „Fyzické osoby“ se zrušuje tato položka: „Nessim Ben Mohamed Al-Cherif Ben Mohamed Saleh Al-Saadi (také znám jako a) Nassim Saadi, b) Dia el Haak George, c) Diael Haak George, d) El Dia Haak George, e) Abou Anis, f) Abu Anis). Adresa: a) Via Monte Grappa 15, Arluno (Milán), Itálie; b) Via Cefalonia 11, Milán, Itálie (trvalé bydliště, poslední známá adresa). Datum narození: a) 30.11.1974, b) 20.11.1974. Místo narození: a) Haidra Al-Qasreen, Tunisko; b) Libanon; c) Alžírsko. Státní příslušnost: tuniská. Číslo pasu: M788331 (tuniský cestovní pas vydaný dne 28.9.2001, platný do 27.9.2006). Další informace: a) zadržován v Itálii do 27.4.2012; b) otec se jmenuje Mohamed Sharif; c) matka se jmenuje Fatima. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 12.11.2003.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1025 ze dne 18. června 2019, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ (CHZO)

text:
                  24.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 167/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1025
         ze dne 18. června 2019,
         kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ (CHZO)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Komise přezkoumala žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 2066/2002 (2). Tato změna zahrnuje změnu názvu „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ na „Pruneaux d'Agen“.

                     (2)

                     Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3).

                     (3)

                     Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Pruneaux d'Agen“/„Pruneaux d'Agen mi-cuits“ (CHZO) se schvaluje.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 18. června 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Phil HOGAN

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 2066/2002 ze dne 21. listopadu 2002, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 2400/96 o zápisu určitých názvů do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení podle nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso, Pruneaux dAgen – Pruneaux dAgen mi-cuits, Carciofo romanesco del Lazio, Aktinidio Pierias, Milo Kastorias, Welsh Beef) (Úř. věst. L 318, 22.11.2002, s. 4).

            (3)  Úř. věst. C 36, 29.1.2019, s. 5.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1026 ze dne 21. června 2019 o technických postupech pro vývoj, údržbu a používání elektronických systémů pro výměnu informací a uchovávání těchto informací v souladu s celním kodexem Unie

text:
                  24.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 167/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1026
         ze dne 21. června 2019
         o technických postupech pro vývoj, údržbu a používání elektronických systémů pro výměnu informací a uchovávání těchto informací v souladu s celním kodexem Unie
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 8 odst. 1 písm. b) a článek 17 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (EU) č. 952/2013 (dále jen „kodex“) stanoví, že veškeré výměny informací mezi celními orgány navzájem a mezi hospodářskými subjekty a celními orgány, jako např. celní prohlášení, žádosti nebo rozhodnutí, a uchovávání těchto informací, vyžadované celními předpisy, se uskutečňují prostřednictvím elektronického zpracování dat.

                     (2)

                     Prováděcím rozhodnutím Komise (EU) 2016/578 (2) se zavádí pracovní program pro realizaci elektronických systémů vyžadovaných pro použití kodexu, které mají být vyvinuty v rámci projektů uvedených v oddíle II přílohy uvedeného rozhodnutí.

                     (3)

                     Měly by být stanoveny důležité technické postupy pro zajištění fungování elektronických systémů, jako jsou postupy pro vývoj, testování a uvedení do provozu, jakož i postupy pro údržbu a změny, které mají být do elektronických systémů zavedeny. Měly by být stanoveny další postupy týkající se ochrany údajů, aktualizace údajů, omezení vztahujících se na zpracování údajů a vlastnictví a bezpečnosti systémů.

                     (4)

                     V zájmu zajištění ochrany práv a zájmů Unie, členských států a hospodářských subjektů je důležité zavést procesní pravidla a stanovit alternativní řešení, která se použijí v případě dočasného selhání elektronických systémů.

                     (5)

                     Systém rozhodování celních orgánů, vyvinutý v rámci projektu rozhodování celních orgánů podle kodexu uvedeného v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/578, má za cíl harmonizovat postupy týkající se žádosti o rozhodnutí celních orgánů, rozhodování a řízení rozhodování v celé Unii pouze s využitím metod elektronického zpracování údajů. Je proto nutné stanovit pravidla upravující tento elektronický systém. Působnost systému by měla být stanovena s ohledem na rozhodnutí celních orgánů, o která se má prostřednictvím tohoto systému žádat a která mají být pomocí něj přijímána a řízena. Měla by být stanovena podrobná pravidla pro společné složky systému (obchodní portál EU, centrální systém pro řízení rozhodování celních orgánů a služby informací o zákaznících) a vnitrostátní složky (vnitrostátní obchodní portál a vnitrostátní systém pro řízení rozhodování celních orgánů), a to stanovením jejich funkcí a vzájemné provázanosti.

                     (6)

                     Dále musí být zavedena pravidla týkající se údajů vztahujících se k povolením, které jsou již uchovávány ve stávajících elektronických systémech, jako je systém pravidelných linek (RSS) a vnitrostátní systémy, a které musí být migrovány do systému rozhodování celních orgánů.

                     (7)

                     Systém jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu, vyvinutý v rámci projektu přímého přístupu obchodníků k evropským informačním systémům (jednotná správa uživatelů a digitální podpis) uvedeného v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/578, má řídit postup identifikace a ověřování přístupu pro hospodářské subjekty a další uživatele. Je třeba stanovit podrobná pravidla upravující oblast působnosti a charakteristiky systému, a to definováním různých složek (společných a vnitrostátních) systému, jejich funkcí a provázanosti. Nicméně funkce „digitálního podpisu“ v rámci systému jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu dosud není k dispozici. V tomto nařízení tudíž, pokud jde o tuto funkci, nelze stanovit žádná podrobná pravidla.

                     (8)

                     Evropský systém závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI), který byl aktualizován v rámci projektu závazných informací o sazebním zařazení zboží (ZISZ) uvedeného v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/578, má sladit postupy pro podávání žádostí o rozhodnutí o ZISZ, přijímání těchto rozhodnutí a jejich správu s požadavky kodexu za použití pouze elektronického zpracování dat. Je proto nutné stanovit pravidla upravující tento systém. Měla by být stanovena podrobná pravidla pro společné složky systému (obchodní portál EU, centrální evropský systém závazných informací o sazebním zařazení zboží a sledování používání ZISZ) a vnitrostátní složky (vnitrostátní obchodní portál a vnitrostátní systém závazných informací o sazebním zařazení zboží), a to stanovením jejich funkcí a vzájemné provázanosti. Cílem projektu je navíc usnadnit sledování povinného používání ZISZ a monitorování a řízení rozšířeného používání ZISZ.

                     (9)

                     Systém registrace a identifikace hospodářských subjektů (EORI), který byl aktualizován v rámci projektu systému registrace a identifikace hospodářských subjektů (EORI 2) podle kodexu, na který se odkazuje v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/578, je zaměřen na aktualizaci stávajícího transevropského systému EORI, jenž umožňuje registraci a identifikaci hospodářských subjektů Unie a hospodářských subjektů z třetích zemí, jakož i jiných osob pro účely uplatňování celních předpisů Unie. Je proto nezbytné stanovit pravidla pro systém, a to upřesněním složek (centrální systém EORI a vnitrostátní systémy EORI) a používání systému EORI.

                     (10)

                     Systém oprávněných hospodářských subjektů (AEO) aktualizovaný v rámci projektu oprávněných hospodářských subjektů (AEO) podle kodexu uvedeného v prováděcím rozhodnutí (EU) 2016/578 má za cíl zlepšit provozní postupy týkající se žádostí a povolení AEO a jejich řízení. Systém se rovněž zaměřuje na zavedení elektronického formuláře, který se má pro žádosti a rozhodnutí AEO používat, a na zajištění toho, aby hospodářské subjekty s obchodním rozhraním harmonizovaným na úrovni EU (přímý přístup obchodníků k e-AEO) podávaly žádosti o status AEO a přijímaly rozhodnutí o AEO elektronicky. Je třeba stanovit prováděcí pravidla pro společné složky systému.

                     (11)

                     Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2089 (3) stanoví technické postupy pro vývoj, údržbu a používání elektronických systémů pro výměnu informací a uchovávání těchto informací v souladu kodexem. Uvedené nařízení se v současnosti vztahuje na rozhodnutí celních orgánů a na systémy jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu, které byly uvedeny do provozu v říjnu 2017. Brzy budou zprovozněny další tři systémy (EBTI, EORI a AEO), a proto by pro ně měla být rovněž stanovena technická opatření. Vzhledem k počtu změn prováděcího nařízení (EU) 2017/2089, které by byly nezbytné, a z důvodu jasnosti by uvedené nařízení mělo být zrušeno a nahrazeno.

                     (12)

                     Toto nařízení respektuje základní práva a dodržuje zásady uznané Listinou základních práv Evropské unie, zejména právo na ochranu osobních údajů. Kde je pro účely uplatňování celních předpisů Unie nutné zpracovávat osobní údaje v elektronických systémech, musí být tyto údaje zpracovány v souladu s nařízeními Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (4) a (EU) 2018/1725 (5). Osobní údaje hospodářských subjektů a jiných osob zpracované elektronickými systémy jsou omezeny na soubor údajů, jak je definován v příloze A hlavě I kapitole 1 skupině 3 – Strany a v příloze A hlavě I kapitole 2 skupině 3 – Strany a příloze 12-01 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (6).

                     (13)

                     Opatření stanovená tímto prováděcím nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
         KAPITOLA I

            OBECNÁ USTANOVENÍ

            Článek 1
            Oblast působnosti
            Toto nařízení se vztahuje na tyto elektronické systémy, které byly vyvinuty nebo aktualizovány v rámci následujících projektů uvedených v příloze prováděcího rozhodnutí (EU) 2016/578:

                        a)

                        systém rozhodování celních orgánů (CDS) vyvinutý v rámci projektu rozhodování celních orgánů podle kodexu;

                        b)

                        systém jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu (UUM&DS) vyvinutý v rámci projektu přímého přístupu obchodníků k evropským informačním systémům (jednotná správa uživatelů a digitální podpis);

                        c)

                        evropský systém závazných informací o sazebním zařazení zboží (EBTI) aktualizovaný v rámci projektu závazných informací o sazebním zařazení zboží (ZISZ) podle kodexu;

                        d)

                        systém registrace a identifikace hospodářských subjektů (EORI) aktualizovaný v souladu s požadavky kodexu v rámci projektu EORI2;

                        e)

                        systém oprávněných hospodářských subjektů (AEO) aktualizovaný v souladu s požadavky kodexu v rámci projektu oprávněných hospodářských subjektů (AEO).

            Článek 2
            Definice
            Pro účely tohoto nařízení se použijí následující definice:

                        1)

                        „společnou složkou“ se rozumí složka elektronických systémů vyvinutá na úrovni Unie, která je přístupná všem členským státům;

                        2)

                        „vnitrostátní složkou“ se rozumí složka elektronických systémů vyvinutá na vnitrostátní úrovni, která je přístupná v členském státě, který ji vytvořil.

            Článek 3
            Kontaktní místa pro elektronické systémy
            Komise a členské státy určí kontaktní místa pro jednotlivé elektronické systémy pro účely výměny informací s cílem zajistit koordinovaný vývoj, provoz a údržbu těchto elektronických systémů.
            Podrobnosti o těchto kontaktních místech si navzájem sdělí a neprodleně se informují o jakýchkoli změnách těchto údajů.

         KAPITOLA II

            SYSTÉM ROZHODOVÁNÍ CELNÍCH ORGÁNŮ (CDS)

            Článek 4
            Účel a struktura systému CDS

               1.   Systém CDS umožňuje komunikaci mezi Komisí, členskými státy, hospodářskými subjekty a jinými osobami pro účely předkládání a zpracovávání žádostí a rozhodnutí uvedených v čl. 5 odst. 1, jakož i řízení rozhodnutí týkajících se povolení, totiž změny, zrušení, zneplatnění a pozastavení.

               2.   Systém CDS se skládá z těchto společných složek:

                           a)

                           obchodní portál EU;

                           b)

                           centrální systém pro řízení rozhodování celních orgánů („centrální CDMS“);

                           c)

                           služby informací o zákaznících.

               3.   Členské státy mohou vytvořit tyto vnitrostátní složky:

                           a)

                           vnitrostátní obchodní portál;

                           b)

                           vnitrostátní systém pro řízení rozhodování celních orgánů („vnitrostátní CDMS“).

            Článek 5
            Používání CDS

               1.   CDS se používá pro účely předkládání a zpracovávání žádostí o následující povolení, jakož i pro účely řízení rozhodnutí týkajících se žádostí nebo povolení:

                           a)

                           povolení pro zjednodušené stanovení částek, které jsou součástí celní hodnoty zboží, jak je uvedeno v článku 73 kodexu;

                           b)

                           povolení k poskytnutí souborné jistoty, včetně jejího možného snížení či zproštění povinnosti jistotu poskytnout, jak je uvedeno v článku 95 kodexu;

                           c)

                           povolení odkladu platby splatného cla za podmínky, že povolení není uděleno ve vztahu k jediné operaci, jak je uvedeno v článku 110 kodexu;

                           d)

                           povolení k provozování dočasného skladu, jak je uvedeno v článku 148 kodexu;

                           e)

                           povolení k zavedení pravidelných linek, jak je uvedeno v článku 120 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446;

                           f)

                           povolení statusu schváleného vydavatele, jak je uvedeno v článku 128 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446;

                           g)

                           povolení pravidelného využívání zjednodušeného celního prohlášení, jak je uvedeno v čl. 166 odst. 2 kodexu;

                           h)

                           povolení centralizovaného celního řízení, jak je uvedeno v článku 179 kodexu;

                           i)

                           povolení podat celní prohlášení ve formě zápisu do záznamů deklaranta, a to i pro režim vývozu, jak je uvedeno v článku 182 kodexu;

                           j)

                           povolení samoschvalování, jak je uvedeno v článku 185 kodexu;

                           k)

                           povolení statusu osoby oprávněné k vážení banánů, jak je uvedeno v článku 155 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446;

                           l)

                           povolení k použití aktivního zušlechťovacího styku, jak je uvedeno v čl. 211 odst. 1 písm. a) kodexu;

                           m)

                           povolení k použití pasivního zušlechťovacího styku, jak je uvedeno v čl. 211 odst. 1 písm. a) kodexu;

                           n)

                           povolení k použití režimu konečného užití, jak je uvedeno v čl. 211 odst. 1 písm. a) kodexu;

                           o)

                           povolení k použití režimu dočasného použití, jak je uvedeno v čl. 211 odst. 1 písm. a) kodexu;

                           p)

                           povolení k provozování zařízení pro uskladnění zboží v celním skladu, jak je uvedeno v čl. 211 odst. 1 písm. b) kodexu;

                           q)

                           povolení statusu schváleného příjemce pro operace TIR, jak je uvedeno v článku 230 kodexu;

                           r)

                           povolení statusu schváleného odesílatele v tranzitním režimu Unie, jak je uvedeno v čl. 233 odst. 4 písm. a) kodexu;

                           s)

                           povolení statusu schváleného příjemce v tranzitním režimu Unie, jak je uvedeno v čl. 233 odst. 4 písm. b) kodexu;

                           t)

                           povolení k použití zvláštního typu celních závěr, jak je uvedeno v čl. 233 odst. 4 písm. c) kodexu;

                           u)

                           povolení k použití tranzitního prohlášení se sníženými požadavky na údaje, jak je uvedeno v čl. 233 odst. 4 písm. d) kodexu;

                           v)

                           povolení k použití elektronického přepravního dokladu jakožto celního prohlášení, jak je uvedeno v čl. 233 odst. 4 písm. e) kodexu.

               2.   Společné složky CDS se použijí, pokud jde o žádosti a povolení uvedené v odstavci 1, jakož i řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení, pokud tato povolení nebo rozhodnutí mohou mít důsledky ve více než jednom členském státě.

               3.   Členský stát může rozhodnout, že společné složky CDS mohou být použity, pokud jde o žádosti a povolení uvedené v odstavci 1, jakož i řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení, pokud tato povolení nebo rozhodnutí mají důsledky pouze v dotčeném členském státě.

               4.   CDS se nepoužije v případě žádostí, povolení nebo rozhodnutí neuvedených v odstavci 1.

            Článek 6
            Identifikace a přístup k CDS

               1.   Identifikace a ověřování přístupu hospodářských subjektů a jiných osob pro účely přístupu ke společným složkám CDS se provádí za využití systému jednotné správy uživatelů a digitálního podpisu (UUM&DS) uvedeného v článku 14.
               Aby byli celní zástupci identifikováni a aby měli přístup ke společným složkám CDS, musí být jejich zmocnění jednat v této funkci registrováno v systému UUM&DS nebo v systému správy identity a přístupu zřízeném členským státem podle článku 18.

               2.   Identifikace a ověřování přístupu úředníků členských států pro účely přístupu ke společným složkám CDS se provádí za použití síťových služeb poskytovaných Komisí.

               3.   Identifikace a ověřování přístupu zaměstnanců Komise pro účely přístupu ke společným složkám CDS se provádí za použití systému UUM&DS nebo síťových služeb poskytovaných Komisí.

            Článek 7
            Obchodní portál EU

               1.   Obchodní portál EU představuje vstupní místo k CDS pro hospodářské subjekty a jiné osoby.

               2.   Obchodní portál EU je interoperabilní s centrálním CDMS i s vnitrostátním CDMS, byl-li členskými státy vytvořen.

               3.   Obchodní portál EU se použije pro žádosti a povolení uvedené v čl. 5 odst. 1, jakož i pro řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení, pokud tato povolení nebo rozhodnutí mohou mít důsledky ve více než jednom členském státě.

               4.   Členský stát může rozhodnout, že obchodní portál EU může být využíván pro žádosti a povolení uvedené v čl. 5 odst. 1, jakož i pro řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení, pokud tato povolení nebo rozhodnutí mají důsledky pouze v tomto členském státě.
               Přijme-li členský stát rozhodnutí využívat obchodní portál EU pro povolení nebo rozhodnutí, která mají důsledky pouze v tomto členském státě, informuje o této skutečnosti Komisi.

            Článek 8
            Centrální CDMS

               1.   Centrální CDMS je využíván celními orgány ke zpracování žádostí a povolení uvedených v čl. 5 odst. 1, jakož i k řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení za účelem ověření toho, zda jsou splněny podmínky pro přijetí žádostí a přijetí rozhodnutí.

               2.   Centrální CDMS je interoperabilní s obchodním portálem EU, službami informací o zákaznících a vnitrostátním CDMS, byl-li členskými státy zřízen.

            Článek 9
            Konzultace mezi celními orgány s využitím CDS
            Celní orgán členského státu využije centrální CDMS, pokud před přijetím rozhodnutí ohledně žádostí nebo povolení dle čl. 5 odst. 1 potřebuje konzultovat celní orgán jiného členského státu.

            Článek 10
            Služby informací o zákaznících
            Služby informací o zákaznících jsou využívány pro centrální uchovávání údajů týkajících se povolení uvedených v čl. 5 odst. 1, jakož i rozhodnutí ohledně těchto povolení, a umožňují konzultaci, replikaci a validaci těchto povolení jinými elektronickými systémy vytvořenými pro účely článku 16 kodexu.

            Článek 11
            Vnitrostátní obchodní portál

               1.   Vnitrostátní obchodní portál, byl-li vytvořen, představuje vstupní místo k CDS pro hospodářské subjekty a jiné osoby.

               2.   Pokud jde o žádosti a povolení uvedené v čl. 5 odst. 1, jakož i řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení v případech, kdy tato povolení nebo rozhodnutí mohou mít důsledky ve více než jednom členském státě, mohou se hospodářské subjekty a jiné osoby rozhodnout, že použijí vnitrostátní obchodní portál, byl-li vytvořen, nebo obchodní portál EU.

               3.   Vnitrostátní obchodní portál je interoperabilní s vnitrostátním CDMS, byl-li vytvořen.

               4.   Zřídí-li členský stát vnitrostátní obchodní portál, informuje o této skutečnosti Komisi.

            Článek 12
            Vnitrostátní CDMS

               1.   Vnitrostátní CDMS, byl-li vytvořen, je využíván celním orgánem členského státu, který jej vytvořil, ke zpracování žádostí a povolení uvedených v čl. 5 odst. 1, jakož i k řízení rozhodnutí týkajících se těchto žádostí a povolení za účelem ověření toho, zda jsou splněny podmínky pro přijetí žádostí a přijetí rozhodnutí.

               2.   Vnitrostátní CDMS je interoperabilní s centrálním CDMS pro účely konzultace mezi celními orgány, jak je uvedeno v článku 9.

            Článek 13
            Migrace údajů týkajících se povolení do CDS

               1.   Údaje týkající se povolení uvedených v čl. 5 odst. 1, pokud tato povolení byla vydána ke dni 1. května 2016 nebo udělena v souladu s článkem 346 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (7) a mohou mít důsledky ve více než jednom členském státě, jsou migrovány do CDS a jsou v něm uchovávány, pokud jsou tato povolení platná v den provedení migrace. Migrace se uskuteční nejpozději do 1. května 2019.
               Členský stát se může rozhodnout, že použije první pododstavec rovněž na povolení uvedená v čl. 5 odst. 1, která mají důsledky pouze v tomto členském státě.

               2.   Celní orgány zajistí, aby údaje, které mají být migrovány v souladu s odstavcem 1, splňovaly požadavky na údaje stanovené v příloze A nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 a v příloze A prováděcího nařízení (EU) 2015/2447. Za tímto účelem si od držitele povolení mohou vyžádat nezbytné informace.

         KAPITOLA III

            SYSTÉM JEDNOTNÉ SPRÁVY UŽIVATELŮ A DIGITÁLNÍHO PODPISU (UUM&DS)

            Článek 14
            Účel a struktura systému UUM&DS

               1.   Systém UUM&DS umožňuje komunikaci mezi Komisí a systémy správy identity a přístupu členských států dle článku 18 pro účely zajištění bezpečného oprávněného přístupu k elektronickým systémům pro zaměstnance Komise, hospodářské subjekty a jiné osoby.

               2.   Systém UUM&DS se skládá z těchto společných složek:

                           a)

                           systém správy přístupu;

                           b)

                           systém administrativní správy.

               3.   Členský stát vytvoří systém správy identity a přístupu jakožto vnitrostátní složku systému UUM&DS.

            Článek 15
            Používání systému UUM&DS
            Systém UUM&DS je používán k zajištění identifikace a ověřování přístupu:

                        a)

                        hospodářských subjektů a jiných osob pro účely získání přístupu ke společným složkám CDS, systému EZISZ a systému AEO;

                        b)

                        zaměstnanců Komise pro účely získání přístupu ke společným složkám CDS, systému EBTI, systému EORI a systému AEO a pro účely údržby a správy systému UUM&DS.

            Článek 16
            Systém správy přístupu
            Komise zřídí systém správy přístupu za účelem validace žádostí o přístup předložených hospodářskými subjekty a jinými osobami v rámci systému UUM&DS při zajištění interoperability se systémy správy identity a přístupu členských států dle článku 18.

            Článek 17
            Systém administrativní správy
            Komise zřídí systém administrativní správy s cílem spravovat pravidla týkající se identifikace a povolení pro validaci identifikačních údajů hospodářských subjektů a jiných osob pro účely umožnění přístupu k elektronickým systémům.

            Článek 18
            Systémy správy identity a přístupu členských států
            Členské státy zřídí systém správy identity a přístupu za účelem zajištění:

                        a)

                        bezpečné registrace a uchovávání identifikačních údajů hospodářských subjektů a jiných osob;

                        b)

                        bezpečné výměny podepsaných a zašifrovaných identifikačních údajů hospodářských subjektů a jiných osob.

         KAPITOLA IV

            EVROPSKÝ SYSTÉM ZÁVAZNÝCH INFORMACÍ O SAZEBNÍM ZAŘAZENÍ ZBOŽÍ (EZISZ)

            Článek 19
            Účel a struktura systému EZISZ

               1.   Systém EZISZ musí v souladu s články 33 a 34 kodexu umožňovat:

                           a)

                           komunikaci mezi Komisí, členskými státy, hospodářskými subjekty a jinými osobami pro účely předkládání a zpracovávání žádostí a rozhodnutí o ZISZ;

                           b)

                           řízení jakékoli následné události, která může mít vliv na původní žádost nebo rozhodnutí;

                           c)

                           sledování povinného používání rozhodnutí o ZISZ;

                           d)

                           sledování a řízení rozšířeného používání rozhodnutí o ZISZ.

               2.   Systém EZISZ se skládá z těchto společných složek:

                           a)

                           obchodní portál EU;

                           b)

                           centrální systém EBTI;

                           c)

                           schopnost sledovat používání rozhodnutí o ZISZ.

               3.   Členské státy mohou jako vnitrostátní složku vytvořit vnitrostátní závazný informační systém o sazebním zařazení zboží (dále jen „vnitrostátní systém ZISZ“) společně s vnitrostátním obchodním portálem.

            Článek 20
            Používání systému EZISZ

               1.   Systém EZISZ se použije pro podávání, zpracování, výměnu a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají ZISZ, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní žádost či rozhodnutí, jak je uvedeno v čl. 21 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               2.   Systém EZISZ se použije na podporu sledování dodržování povinností vyplývajících ze ZISZ celními orgány v souladu s čl. 21 odst. 3 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               3.   Komise použije systém EZISZ s cílem informovat členské státy v souladu s čl. 22 odst. 2 třetím pododstavcem prováděcího nařízení (EU) 2015/2447, jakmile bylo dosaženo množství zboží, které lze během období prodlouženého používání odbavit.

            Článek 21
            Identifikace a přístup k systému EZISZ

               1.   Identifikace a ověřování přístupu hospodářských subjektů a jiných osob pro účely přístupu ke společným složkám systému EZISZ se provádí za využití systému UUM&DS uvedeného v článku 14.
               Aby byli celní zástupci identifikováni a aby měli přístup ke společným složkám systému EZISZ, musí být jejich zmocnění jednat v této funkci registrováno v systému UUM&DS nebo v systému správy identity a přístupu zřízeném členským státem podle článku 18.

               2.   Identifikace a ověřování přístupu úředníků členských států pro účely přístupu ke společným složkám systému EZISZ se provádí za použití síťových služeb poskytovaných Komisí.

               3.   Identifikace a ověřování přístupu zaměstnanců Komise pro účely přístupu ke společným složkám systému EZISZ se provádí za použití systému UUM&DS nebo síťových služeb poskytovaných Komisí.

            Článek 22
            Obchodní portál EU

               1.   Obchodní portál EU představuje vstupní místo k systému EZISZ pro hospodářské subjekty a jiné osoby.

               2.   Obchodní portál EU je interoperabilní s centrálním systémem EZISZ a nabízí přesměrování na vnitrostátní obchodní portály, kde členské státy vytvořily vnitrostátní systémy ZISZ.

               3.   Obchodní portál EU se používá k předkládání a výměně informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají ZISZ, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní žádost či rozhodnutí.

            Článek 23
            Centrální systém EZISZ

               1.   Celní orgány použijí centrální systém EZISZ ke zpracování, výměně a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají ZISZ, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní žádost či rozhodnutí, za účelem ověření toho, zda jsou splněny podmínky pro přijetí žádosti a pro přijetí rozhodnutí.

               2.   Celní orgány použijí centrální systém EZISZ pro účely čl. 16 odst. 4, článku 17 a čl. 21 odst. 2 písm. b) a odst. 5 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               3.   Centrální systém EZISZ je interoperabilní s obchodním portálem EU a s vnitrostátními systémy ZISZ, jsou-li vytvořeny.

            Článek 24
            Konzultace mezi celními orgány s využitím centrálního systému EZISZ
            Celní orgán členského státu použije centrální systém EZISZ pro účely konzultace celního orgánu jiného členského státu, aby zajistil soulad s čl. 16 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

            Článek 25
            Sledování používání rozhodnutí o ZISZ
            Schopnost sledovat používání rozhodnutí o ZISZ se použije pro účely čl. 21 odst. 3 a čl. 22 odst. 2 třetího pododstavce prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

            Článek 26
            Vnitrostátní obchodní portál

               1.   Pokud členský stát vytvořil vnitrostátní systém ZISZ v souladu s čl. 19 odst. 3, je vnitrostátní obchodní portál hlavním vstupním bodem vnitrostátního systému ZISZ pro hospodářské subjekty a jiné osoby.

               2.   Hospodářské subjekty a jiné osoby použijí vnitrostátní obchodní portál, byl-li vytvořen, pokud jde o žádosti a rozhodnutí, jež se týkají ZISZ, nebo jakékoli následné události, které mohou mít vliv na původní žádost či rozhodnutí.

               3.   Vnitrostátní obchodní portál je interoperabilní s vnitrostátním systémem ZISZ, byl-li vytvořen.

               4.   Vnitrostátní obchodní portál usnadní postupy rovnocenné těm, které jsou usnadněny obchodním portálem EU.

               5.   Zřídí-li členský stát vnitrostátní obchodní portál, informuje o této skutečnosti Komisi. Komise zajistí přístup k vnitrostátnímu obchodnímu portálu přímo z obchodního portálu EU.

            Článek 27
            Vnitrostátní systém ZISZ

               1.   Vnitrostátní systém ZISZ, byl-li vytvořen, použije celní orgán členského státu, který tento systém vytvořil, ke zpracování, výměně a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají ZISZ, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní žádost či rozhodnutí, za účelem ověření toho, zda jsou splněny podmínky pro přijetí žádosti nebo pro přijetí rozhodnutí.

               2.   Celní orgán členského státu použije svůj vnitrostátní systém ZISZ pro účely čl. 16 odst. 4, článku 17 a čl. 21 odst. 2 písm. b) a odst. 5 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447, pokud pro tyto účely nepoužívá centrální systém EZISZ.

               3.   Centrální systém ZISZ je interoperabilní s vnitrostátním obchodním portálem a s centrálním systémem EZISZ.

         KAPITOLA V

            SYSTÉM REGISTRACE A IDENTIFIKACE HOSPODÁŘSKÝCH SUBJEKTŮ (EORI)

            Článek 28
            Účel a struktura systému EORI
            Systém EORI umožňuje jednotnou registraci a identifikaci hospodářských subjektů a jiných osob na úrovni Unie.
            Systém EORI se skládá z těchto společných složek:

                        a)

                        centrální systém EORI;

                        b)

                        vnitrostátní systémy EORI, jsou-li vytvořeny členskými státy.

            Článek 29
            Používání systému EORI

               1.   Systém EORI se používá pro tyto účely:

                           a)

                           obdržení údajů pro registraci hospodářských subjektů a jiných osob podle přílohy 12-01 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 (dále jen „údaje EORI“) poskytnutých členskými státy;

                           b)

                           centrálního ukládání údajů EORI týkajících se registrace a identifikace hospodářských subjektů a jiných osob;

                           c)

                           poskytování údajů EORI členským státům.

               2.   Systém EORI umožňuje celním orgánům on-line přístup k údajům EORI uloženým na úrovni centrálního systému.

               3.   Systém EORI je interoperabilní se všemi ostatními elektronickými systémy, kde se používá číslo EORI.

            Článek 30
            Identifikace a přístup k centrálnímu systému EORI

               1.   Identifikace a ověřování přístupu úředníků členských států pro účely přístupu ke společným složkám systému EORI se provádí za použití síťových služeb poskytovaných Komisí.

               2.   Identifikace a ověřování přístupu zaměstnanců Komise pro účely přístupu ke společným složkám systému EORI se provádí za použití systému UUM&DS nebo síťových služeb poskytovaných Komisí.

            Článek 31
            Centrální systém EORI

               1.   Celní orgány použijí centrální systém EORI pro účely článku 7 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               2.   Centrální systém EORI je interoperabilní s vnitrostátními systémy EORI, byly-li vytvořeny.

            Článek 32
            Vnitrostátní systém EORI

               1.   Je-li vytvořen vnitrostátní systém EORI, použije jej celní orgán členského státu, který jej vytvořil, za účelem výměny a uchovávání údajů EORI.

               2.   Vnitrostátní systém EORI je interoperabilní s centrálním systém EORI.

         KAPITOLA VI

            SYSTÉM OPRÁVNĚNÝCH HOSPODÁŘSKÝCH SUBJEKTŮ (AEO)

            Článek 33
            Účel a struktura systému AEO

               1.   Systém AEO umožňuje komunikaci mezi Komisí, členskými státy, hospodářskými subjekty a jinými osobami za účelem předkládání a zpracování žádostí o AEO a za účelem udělení oprávnění AEO, jakož i řízení jakékoli následné události, která může ovlivnit původní rozhodnutí podle čl. 30 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               2.   Systém AEO se skládá z těchto společných složek:

                           a)

                           obchodní portál EU;

                           b)

                           centrální systém AEO.

               3.   Členské státy mohou vytvořit tyto vnitrostátní složky:

                           a)

                           vnitrostátní obchodní portál;

                           b)

                           vnitrostátní systém oprávněných hospodářských subjektů (dále jen „vnitrostátní systém AEO“).

            Článek 34
            Používání systému AEO

               1.   Systém AEO se použije pro podávání, výměnu, zpracování a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí o AEO nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní rozhodnutí, jak je uvedeno v čl. 30 odst. 1 a čl. 31 odst. 1 a 4 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               2.   Celní orgány použijí systém AEO k plnění svých povinností podle čl. 31 odst. 1 a 4 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447 a k vedení záznamů o příslušných konzultacích.

            Článek 35
            Identifikace a přístup k centrálnímu systému AEO

               1.   Identifikace a ověřování přístupu hospodářských subjektů a jiných osob pro účely přístupu ke společným složkám systému AEO se provádí za využití systému UUM&DS uvedeného v článku 14.
               Aby byli celní zástupci identifikováni a aby měli přístup ke společným složkám systému AEO, musí být jejich zmocnění jednat v této funkci registrováno v systému UUM&DS nebo v systému správy identity a přístupu zřízeném členským státem podle článku 18.

               2.   Identifikace a ověřování přístupu úředníků členských států pro účely přístupu ke společným složkám systému AEO se provádí za použití síťových služeb poskytovaných Komisí.

               3.   Identifikace a ověřování přístupu zaměstnanců Komise pro účely přístupu ke společným složkám systému AEO se provádí za použití systému UUM&DS nebo síťových služeb poskytovaných Komisí.

            Článek 36
            Obchodní portál EU

               1.   Obchodní portál EU představuje vstupní místo k systému AEO pro hospodářské subjekty a jiné osoby.

               2.   Obchodní portál EU je interoperabilní s centrálním systémem AEO a nabízí přesměrování na vnitrostátní obchodní portál, je-li vytvořen.

               3.   Obchodní portál EU se používá k předkládání a výměně informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají AEO, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní rozhodnutí.

            Článek 37
            Centrální systém AEO

               1.   Celní orgány použijí centrální systém AEO k výměně a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají AEO, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní rozhodnutí.

               2.   Celní orgány použijí centrální systém AEO pro účely článků 30 a 31 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

               3.   Centrální systém AEO je interoperabilní s obchodním portálem EU a s vnitrostátními systémy AEO, jsou-li vytvořeny.

            Článek 38
            Vnitrostátní obchodní portál

               1.   Vnitrostátní obchodní portál, je-li vytvořen, umožní výměnu informací týkajících se žádostí a rozhodnutí týkající se AEO.

               2.   Hospodářské subjekty použijí vnitrostátní obchodní portál, je-li vytvořen, k výměně informací s celními orgány, pokud jde o žádosti a rozhodnutí týkající se AEO.

               3.   Vnitrostátní obchodní portál je interoperabilní s vnitrostátním systémem AEO.

            Článek 39
            Vnitrostátní systém AEO

               1.   Je-li vytvořen vnitrostátní systém AEO, použije jej celní orgán členského státu, který jej vytvořil, k výměně a uchovávání informací týkajících se žádostí a rozhodnutí, jež se týkají AEO, nebo jakýchkoli následných událostí, které mohou mít vliv na původní rozhodnutí.

               2.   Vnitrostátní systém AEO je interoperabilní s vnitrostátním obchodním portálem, je-li vytvořen, a s centrálním systémem AEO.

         KAPITOLA VII

            FUNGOVÁNÍ ELEKTRONICKÝCH SYSTÉMŮ A ŠKOLENÍ V JEJICH POUŽÍVÁNÍ

            Článek 40
            Vývoj, testování, uvedení do provozu a správa elektronických systémů

               1.   Společné složky jsou vyvíjeny, testovány, uváděny do provozu a spravovány Komisí. Vnitrostátní složky jsou vyvíjeny, testovány, uváděny do provozu a spravovány členskými státy.

               2.   Členské státy zajistí interoperabilitu vnitrostátních složek se společnými složkami.

            Článek 41
            Údržba a změny elektronických systémů

               1.   Komise provádí údržbu společných složek a členské státy provádějí údržbu svých vnitrostátních složek.

               2.   Komise a členské státy zajistí nepřetržitý provoz elektronických systémů.

               3.   Komise může společné složky elektronických systémů změnit za účelem nápravy špatného fungování, přidání nových funkcí nebo změny funkcí stávajících.

               4.   Komise informuje členské státy o změnách a aktualizacích společných složek.

               5.   Členské státy informují Komisi o změnách a aktualizacích vnitrostátních složek, jež mohou mít dopady na fungování společných složek.

               6.   Komise a členské státy zveřejní informace o změnách a aktualizacích elektronických systémů podle odstavců 4 a 5.

            Článek 42
            Dočasné selhání elektronických systémů

               1.   V případě dočasného selhání elektronických systémů, jak je uvedeno v čl. 6 odst. 3 písm. b) kodexu, předloží hospodářské subjekty a jiné osoby informace za účelem splnění daných formalit způsobem stanoveným členskými státy, včetně způsobů jiných, než jsou techniky elektronického zpracování dat.

               2.   Celní orgány zajistí, aby informace předložené v souladu s odstavcem 1 byly dostupné v příslušných elektronických systémech do 7 dnů od opětovného zpřístupnění příslušných elektronických systémů.

               3.   Komise a členské státy se navzájem informují o nedostupnosti elektronických systémů v důsledku dočasného selhání.

            Článek 43
            Podpora školení zaměřeného na používání společných složek a jejich fungování
            Komise podpoří členské státy, pokud jde o používání společných složek elektronických systémů a jejich fungování, tím, že poskytne vhodné školicí materiály.

         KAPITOLA VIII

            OCHRANA ÚDAJŮ, SPRÁVA ÚDAJŮ A VLASTNICTVÍ A BEZPEČNOST ELEKTRONICKÝCH SYSTÉMŮ

            Článek 44
            Ochrana osobních údajů

               1.   Osobní údaje zaznamenané v elektronických systémech se zpracovávají pro účely provádění celních právních předpisů s ohledem na specifické cíle jednotlivých elektronických systémů stanovených v čl. 4 odst. 1, čl. 14 odst. 1, čl. 19 odst. 1, článku 28 a čl. 33 odst. 1.

               2.   Vnitrostátní dozorové orgány v oblasti ochrany osobních údajů a evropský inspektor ochrany údajů spolupracují v souladu s článkem 62 nařízení (EU) 2018/1725 s cílem zajistit koordinovaný dozor nad zpracováním osobních údajů zaznamenaných v elektronických systémech.

            Článek 45
            Aktualizace údajů v elektronických systémech
            Členské státy zajistí, aby se údaje zaznamenané na vnitrostátní úrovni shodovaly s údaji zaznamenanými ve společných složkách a aby byly aktualizovány.

            Článek 46
            Omezení při přístupu k údajům a zpracování údajů

               1.   K údajům zaznamenaným ve společných složkách elektronických systémů členským státem může přistupovat nebo je může zpracovávat tento členský stát. Rovněž k nim může přistupovat a zpracovávat je jiný členský stát, pokud se podílí na zpracovávání žádosti nebo řízení rozhodnutí, k nimž se údaje vztahují.

               2.   K údajům zaznamenaným ve společných složkách elektronických systémů hospodářským subjektem nebo jinou osobou může přistupovat nebo je může zpracovávat tento hospodářský subjekt nebo osoba. Rovněž k nim může přistupovat a zpracovávat je členský stát podílející se na zpracovávání žádosti nebo řízení rozhodnutí, k nimž se údaje vztahují.

               3.   Údaje zaznamenané v centrálním evropském systému závazných informací o sazebním zařazení zboží členským státem může zpracovávat tento členský stát. Rovněž je může zpracovávat jiný členský stát, pokud se podílí na zpracovávání žádosti, k níž se údaje vztahují, mimo jiné formou konzultace v souladu s článkem 24. Mohou k nim mít přístup všechny členské státy v souladu s čl. 23 odst. 2.

               4.   K údajům zaznamenaným v centrálním evropském systému závazných informací hospodářským subjektem nebo jinou osobou může přistupovat nebo je může zpracovávat tento hospodářský subjekt nebo osoba. Mohou k nim mít přístup všechny členské státy v souladu s čl. 23 odst. 2.

            Článek 47
            Vlastnictví systému

               1.   Vlastníkem systému, pokud jde o společné složky, je Komise.

               2.   Vlastníky systému, pokud jde o vnitrostátní složky, jsou členské státy.

            Článek 48
            Bezpečnost systému

               1.   Bezpečnost společných složek zajišťuje Komise. Bezpečnost vnitrostátních složek zajišťují členské státy.
               Pro tyto účely Komise a členské státy přijmou alespoň nezbytná opatření s cílem:

                           a)

                           zabránit všem nepovolaným osobám v přístupu k zařízení používanému ke zpracování údajů;

                           b)

                           zabránit zadávání údajů a konzultaci, změně a mazání údajů nepovolanými osobami;

                           c)

                           odhalovat činnosti uvedené v písmenech a) a b).

               2.   Komise a členské státy se navzájem informují o veškerých činnostech, které mohou mít za následek narušení bezpečnosti elektronických systémů nebo podezření na takové narušení.

         KAPITOLA IX

            ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

            Článek 49
            Posouzení elektronických systémů
            Komise a členské státy provádějí posouzení složek, za něž jsou odpovědné, a zejména analyzují bezpečnost a integritu složek a důvěrnost údajů zpracovávaných v rámci těchto složek.
            Komise a členské státy se navzájem informují o výsledcích posouzení.

            Článek 50
            Zrušení
            Prováděcí nařízení (EU) 2017/2089 se zrušuje.

            Článek 51
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 21. června 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

            (2)  Prováděcí rozhodnutí Komise (EU) 2016/578 ze dne 11. dubna 2016, kterým se zavádí pracovní program pro vývoj elektronických systémů stanovených v celním kodexu Unie a jejich uvedení do provozu (Úř. věst. L 99, 15.4.2016, s. 6).

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2089 ze dne 14. listopadu 2017 o technických postupech pro vývoj, údržbu a používání elektronických systémů pro výměnu informací a uchovávání těchto informací v souladu s celním kodexem Unie (Úř. věst. L 297, 15.11.2017, s. 13).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).

            (6)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/2446 ze dne 28. července 2015, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, pokud jde o podrobná pravidla k některým ustanovením celního kodexu Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 1).

            (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1027 ze dne 21. června 2019, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Tiroler Speck“ (CHZO))

text:
                  24.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 167/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1027
         ze dne 21. června 2019,
         kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Tiroler Speck“ (CHZO))
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 3 písm. a) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Rakouska o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení (dále „CHZO“) „Tiroler Speck“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1065/97 (2).

                     (2)

                     Protože předmětná změna nebyla menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu v Úředním věstníku Evropské unie (3), jak vyžaduje čl. 50 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012. Bylo to také poprvé, kdy byl zveřejněn jednotný dokument týkající se produktu „Tiroler Speck“.

                     (3)

                     Konkrétně se ve specifikaci produktu použitelné v době zaslání žádosti o změnu Komisi v části týkající se pravidel označování stanovilo, že chráněné zeměpisné označení „Tiroler Speck“ nelze překládat do žádného jiného jazyka. Cílem navrhované změny bylo mimo jiné povolit za určitých okolností užívání chráněného označení v přeloženém znění.

                     (4)

                     Dne 7. května 2018 obdržela Komise oznámení o námitce, které zaslala Itálie. Dne 5. července 2018 obdržela Komise příslušné odůvodněné prohlášení o námitce. Námitka Itálie směřovala proti změně omezení označování, pokud jde o používání překladů chráněného názvu. Na základě čl. 10 odst. 1 písm. c) nařízení (EU) č. 1151/2012 Itálie uvedla, že povolením používání překladů chráněného názvu (byť ve spojení s chráněným názvem v německém jazyce) by se ohrozila existence zcela nebo částečně totožného názvu (Südtiroler Speck/Speck Alto Adige (CHZO)).

                     (5)

                     Komise shledala námitku přípustnou a dopisem ze dne 16. srpna 2018 vyzvala Rakousko a Itálii, aby během tří měsíců uspořádaly náležité konzultace za účelem dosažení vzájemné dohody v souladu se svými vnitřními postupy.

                     (6)

                     Strany dospěly k dohodě. Rakousko sdělilo Komisi výsledky dohody dopisem ze dne 30. srpna 2018. Rakousko a Itálie se dohodly, že pravidla pro označování specifikace produktu „Tiroler Speck“ (CHZO) by měla zachovat zákaz používat při označování překlady chráněného názvu. S ohledem na výše uvedené skutečnosti je třeba učinit závěr, že pokud jde o pravidla pro označování, dohoda nahradila žádost o změnu.

                     (7)

                     V souladu s bodem 5.5 zveřejněné žádosti o změnu se ustanovení o označování specifikace produktu měla nahradit tímto:
                     „Na každé jednotce, která je zabalena a připravena k prodeji, musí být uvedeno číslo zemědělského podniku, identifikátor šarže v podobě čísla šarže nebo data a slova „Tiroler Speck CHZO“ v této podobě, na dobře viditelném místě, čitelně a nesmazatelně.

                        Kromě toho může být uveden i díl použitého masa a/nebo region producenta v rámci vymezené zeměpisné oblasti. Příklady označení: „Tiroler Speck g.g.A. Schinkenspeck“ (slanina) – „Tiroler Speck g.g.A. vom Schinken“ (vyrobená ze šunky) – „Tiroler Speck g.g.A. Karreespeck aus dem Zillertal“ (slanina z hřbetu z regionu Zillertal) – „Tiroler Speck g.g.A. vom Bauch; Region Ötztal“ (slanina z bůčku z regionu Ötztal).

                        Lze použít označení v běžném jazyce oblasti uvedení na trh, je-li uveden i německý výraz „Tiroler Speck g.g.A.“

                        Mohou být uvedena i jména, obchodní názvy a vlastní značky, pokud výsledné balení není zavádějící.“

                     (8)

                     Odůvodnění těchto změn v žádosti o změnu bylo následující:
                     „Podrobná a komplexní pravidla pro označování pomáhají zlepšit transparentnost a informace poskytované spotřebitelům. Je regulováno i využití dalších informací, které mají přesněji označit použitý díl masa a/nebo region producenta v rámci vymezené zeměpisné oblasti, aby byla zdůrazněna regionální povaha produktu a aby byl uveden podrobnější popis produktu pomocí dalších informací o použitých dílech masa. To zajišťuje přesnější popis produktu a cílenější informace pro spotřebitele.“

                     (9)

                     V souladu s výše uvedenou dohodou se ustanovení o označování ve specifikaci produktu nahradí namísto toho tímto:
                     „Na každé jednotce, která je zabalena a připravena k prodeji, musí být na dobře viditelném místě, čitelně a nesmazatelně uvedeno číslo zemědělského podniku, identifikátor šarže v podobě čísla šarže nebo data a název chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck g.g.A“ („Tiroler Speck“ (CHZO)). Název chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ se nesmí překládat do jiného jazyka.

                        Výraz „chráněné zeměpisné označení“ a/nebo zkratka CHZO musí následovat bezprostředně za názvem chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ a mohou být uvedeny také v jiném jazyce než v němčině, a to buď místo německé verze nebo společně s ní.

                        V zájmu lepší informovanosti spotřebitelů mohou být popisy produktu, včetně použitého dílu masa („slanina“, „slanina z pečeně (hřbetu)“, „slanina z bůčku“; nebo „vyrobeno z šunky“, „vyrobeno z pečeně (hřbetu)“, „vyrobeno z bůčku“), rovněž použity v běžné řeči země, ve které je produkt uváděn na trh. Tyto výrazy však musí být od chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ jasně odděleny. Za tímto účelem lze výrazy uvést v různých řádcích, přičemž mezi nimi musí být dostatečné rozestupy. V případě „technického označování“ může být vzhledem k prostorovým omezením nemožné tyto dva výrazy oddělit.

                        Aniž je dotčena povinnost jasně rozlišovat mezi chráněným zeměpisným označením a dodatečným popisným názvem, na tzv. „technických štítcích“, tj. štítcích, které jsou obecně připevněny na zadní straně zabaleného produktu a připraveny k uvedení na trh, se může stát, že vzhledem k prostorovým omezením není oddělení obou označení do různých řádků možné.

                        Překlady odkazů na region Tyrolsko jako místo původu se k popisným výrazům produktu přidávat nesmí.

                        Lze uvést také region producenta ve vymezené zeměpisné oblasti, ale odděleně od chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ a výrazu „chráněné zeměpisné označení“ a/nebo zkratky „CHZO“.

                        Mohou být uvedena i jména, obchodní názvy a vlastní značky, pokud výsledný obal není zavádějící.“

                     (10)

                     Odůvodnění těchto změn v dohodě, kterou je třeba považovat za součást žádosti o změnu ve znění dohody, je následující:
                     „Na jedné straně bude i nadále zajištěno, že chráněné označení „Tiroler Speck“ se bude používat pouze v jeho zapsané verzi. Na druhé straně požadovaná změna stanoví doplňující popisné informace týkající se produktu, pokud jde o díly použitého masa a region producenta ve vymezené zeměpisné oblasti. To by vedlo k úplným a transparentním informacím pro kupující ve smyslu nařízení (EU) č. 1169/2011 a k podrobnějším informacím, pokud jde o chráněné zeměpisné označení „Tiroler Speck“. Jako příklady mohou být uvedeny tyto formulace: „Tiroler Speck g.g.A. Karreespeck aus dem Zillertal“, „Tiroler Speck g.g.A. vom Schinken“, „Tiroler Speck g.g.A. Schinkenspeck“.“

                     (11)

                     Obsah dohody uzavřené mezi Rakouskem a Itálií by měl být zohledněn, neboť je v souladu s ustanoveními nařízení (EU) č. 1151/2012 a právními předpisy EU.

                     (12)

                     Jednotný dokument byl odpovídajícím způsobem pozměněn. Změny provedené v jednotném dokumentu v návaznosti na dohodu nejsou podstatné a v každém případě vracejí ustanovení o označování, kvůli němuž byla námitka vznesena, do původního status quo. Opakování přezkumu stanoveného v čl. 51 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012 se proto nevyžaduje. Konsolidovaná verze jednotného dokumentu by nicméně měla být zveřejněna pro informaci.

                     (13)

                     S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že by změna měla být schválena ve znění pozměněném podle dohody,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Změna specifikace zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Tiroler Speck“ (CHZO) ve znění podle tohoto nařízení se tímto schvaluje. Konsolidovaný jednotný dokument je uveden v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 21. června 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1065/97 ze dne 12. června 1997, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 156, 13.6.1997, s. 5).

            (3)  Úř. věst. C 46, 8.2.2018, s. 8.

            PŘÍLOHA
            „TIROLER SPECK“

               EU č.: PGI-AT-02162 – 8.8.2016

               CHOP ( )

               CHZO (X)

            1.   Název (názvy)

            „Tiroler Speck“
            2.   Členský stát nebo třetí země

            Rakousko
            3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

            3.1.   Druh produktu

            Třída 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)
            3.2.   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

            Slanina „Tiroler Speck“ (CHZO) je tradiční řemeslný uzený produkt z vepřového masa vyráběný z vykostěné kýty, hřbetu, bůčku, plece nebo krkovice, které se následně za sucha nasolí, okoření určitou směsí koření, jež obsahuje minimálně jalovec, černý pepř a česnek, naloží, za studena vyudí regionálně specifickým postupem, který využívá nejméně 50 % bukového nebo jasanového dřeva, a na vzduchu se vysuší. Barva na povrchu je tmavě hnědá a povrch na řezu je načervenalý s bílou vrstvou tuku. Vůně je intenzivně a aromaticky kořenitá, s jasnými vyzrálými tóny a kouřovou vůní. Chuť je mírně kořenitá, přecházející od jasných a zřetelných kouřových tónů k plné masové chuti a dovršená rozpoznatelnou slaností.
            Fyzikálně-chemické a mikrobiologické vlastnosti:

                        Poměr vody a bílkovin: max. 1,7 (tolerance + 0,2)

                        Obsah soli (NaCl): max. 5,0 % (tolerance + 1,5 % [střed] + 2,0 % [okraj])

                  Slanina „Tiroler Speck“ se produkuje výlučně ve vymezené zeměpisné oblasti a v konečné podobě je dostupná buď vakuově balená, nebo balená v ochranné atmosféře, a to buď vcelku, v kusech, nebo nakrájená na plátky.
            3.3.   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu) a suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

            Díly masa používané k produkci slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO) pocházejí z Evropské unie a zahrnují kýtu s kůží, s vrchním šálem nebo bez něj, hřbet s kůží, bůček s kůží (s měkkými kostmi nebo bez nich), velkou plec s kůží a krkovici bez kůže, vše vykostěné a rozřezané podle správné produkční praxe.
            3.4.   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

            Všechny produkční kroky (od nasolení po konečný produkt) probíhají ve vymezené zeměpisné oblasti.
            3.5.   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd. produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

            Slaninu „Tiroler Speck“ (CHZO) musí na plátky krájet odborník školený v oblasti produkce slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO), označovaný jako „Tiroler Speckmeister“, nebo musí být slanina krájena pod jeho dohledem. Během krájení na plátky musí u každé dokončené šarže proběhnout senzorická kontrola, aby bylo zajištěno, že nedošlo k žádným nežádoucím odchylkám barvy nebo chuti. Vyskytnou-li se vady (například hniloba, vady barvy nebo nežádoucí tvorba oschlého okraje), je třeba přijmout okamžitá opatření k úpravě řízených parametrů (jako je teplota, vlhkost nebo doba trvání každého kroku procesu) pro šarže nebo jednotky, které jsou dosud v procesu produkce. Aby se mohlo toto zajištění jakosti uskutečnit neprodleně, jsou činnosti týkající se produkce balených jednotek slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO) prováděny výlučně v produkčním zemědělském podniku nebo ve skupině zemědělských podniků (tj. v zemědělském podniku s více místy podnikání, z nichž každé provádí jednotlivé fáze produkce slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO), nebo s více poštovními adresami v témže okrese).
            Aby se zabránilo jakýmkoli škodlivým vlivům oxidace nebo vysychání nebo mikrobiologického znehodnocení v důsledku růstu plísní a předešlo se tak zhoršení jakosti, je nutné zachovat krátkou dobu mezi nakrájením na plátky a balením, a proto musí balení slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO), která je vcelku, v kusech, nebo nakrájená na plátky, balená ve vakuu nebo v ochranné atmosféře, probíhat ve vymezené zeměpisné oblasti. Pokud je však kvůli zvláštnímu režimu před zahájením krájení nutná určitá doba skladování, musí probíhat pouze ve vakuovém balení nebo v ochranné atmosféře (prvotní balení), aby se předešlo zhoršení jakosti v důsledku dalšího vyschnutí nebo mikrobiologického znehodnocení z důvodu růstu plísní. Slanina „Tiroler Speck“ (CHZO) se následně buď rozkrájí na kusy pro domácí použití, nebo se zbaví kůže a nakrájí na plátky, nebo se připraví „k okamžitému použití“ a zabalí se buď vakuově, nebo v ochranné atmosféře (konečné balení).
            Slaninu „Tiroler Speck“ (CHZO) lze prodávat zařízením v potravinářském maloobchodním odvětví vcelku, je-li krájena na plátky za přítomnosti kupujícího, pokud tento podíl nerozkrájené slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO) nepřekročí 10 % odpovídající denní šarže a pokud při kontrole v rámci procesu krájení (na kusy, plátky, kostky atd.) zbývající část nevykazuje žádné známky toho, že daná šarže má vady, které by naznačovaly, že slanina Speck, která má být prodána nerozkrájená, je vadná.
            3.6.   Zvláštní pravidla pro označování produktu, k němuž se vztahuje zapsaný název

            Na každé jednotce, která je zabalena a připravena k prodeji, musí být na dobře viditelném místě, čitelně a nesmazatelně uvedeno číslo zemědělského podniku, identifikátor šarže v podobě čísla šarže nebo data a název chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck g.g.A“ („Tiroler Speck“ (CHZO)). Název chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ se nesmí překládat do jiného jazyka.
            Výraz „chráněné zeměpisné označení“ a/nebo zkratka CHZO musí následovat bezprostředně za názvem chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ a mohou být uvedeny také v jiném jazyce než v němčině, a to buď místo německé verze nebo společně s ní.
            Popisy produktu, včetně použitého dílu masa („slanina“, „slanina z pečeně (hřbetu)“, „slanina z bůčku“; nebo „vyrobeno z šunky“, „vyrobeno z pečeně (hřbetu)“, „vyrobeno z bůčku“), mohou být rovněž použity v běžné řeči země, ve které je produkt uváděn na trh. Tyto výrazy však musí být od chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ jasně odděleny. Za tímto účelem lze výrazy uvést v různých řádcích, přičemž mezi nimi musí být dostatečné rozestupy. V případě „technického označování“ může být vzhledem k prostorovým omezením nicméně nemožné tyto dva výrazy oddělit.
            Překlady odkazů na region Tyrolsko jako místo původu se k popisným výrazům produktu přidávat nesmí.
            Lze uvést také region producenta ve vymezené zeměpisné oblasti, ale odděleně od chráněného zeměpisného označení „Tiroler Speck“ a výrazu „chráněné zeměpisné označení“ a/nebo zkratky „CHZO“.
            Mohou být uvedena i jména, obchodní názvy a vlastní značky, pokud výsledný obal není zavádějící.
            4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

            Spolková země Tyrolsko
            5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

            V horské krajině Tyrolska, která má zemědělský charakter, se produkce slaniny Speck vyvinula jako způsob konzervace čerstvého masa a byla zdokonalována po mnoho generací. Každá generace zemědělců předávala znalost zvláštního receptu na směs koření a tradiční metody produkce slaniny „Tiroler Speck“ svým dětem. Tato osobně předávaná tradice se rozvinula do obecně uznávané normy pro dnešní komerční produkci slaniny „Tiroler Speck“. Proces vysoušení na čistém tyrolském horském vzduchu, proces jemného uzení za pomoci zvláštních směsí koření a využití bukového či jasanového dřeva k vytvoření kouře – což jsou všechno nezbytné složky procesu produkce – představují zvláštní postup specifický pro daný region, který slanině „Tiroler Speck“ propůjčuje její charakteristický tmavě hnědý vzhled. S výjimkou slaniny „Schopfspeck“ (slanina z krkovice) vykazují povrchy řezu bílý tukový pokryv a maso má výrazně červenou barvu, která směrem k okraji masa tmavne. Nezaměnitelnými znaky tohoto produktu jsou aromaticky kořenitá vůně s rozpoznatelnými zralými tóny a lehce kořenitá chuť s tóny kouře a soli, což vše podtrhuje aroma vepřového masa. V rámci tohoto obecnějšího popisu jsou běžné regionální variace a jemné změny organoleptických vlastností v závislosti na prvcích kulturní svébytnosti, které zakořenily v příslušných regionech a údolích vymezené zeměpisné oblasti. Určité aspekty typické povahy produktu, například chuťový profil nebo náznaky uzeného dřeva, tudíž nesou konkrétní regionální znaky, aniž by byla ovlivněna nebo pozměněna celková identita slaniny „Tiroler Speck“ (CHZO).
            Tradiční metoda produkce, která se vyvinula v zeměpisné oblasti, vychází z odbornosti producentů, která se předává po staletí.
            Znalost a řemeslná tradice Tiroler Speckmeistera zajišťují zachování vysoké jakosti produktu. Staletí praktických zkušeností Tiroler Speckmeistera v oblasti vlivu surovin a klimatických podmínek na jakost produktu (včetně znalosti činitelů se škodlivým vlivem, příčin abnormalit, soustavně se měnících vlastností surovin a environmentálních faktorů a recipročních účinků parametrů produkce) hrají při dosahování vysokého standardu jakosti konečného produktu nepostradatelnou úlohu. Dobu trvání procesu sušení na vzduchu proto vypočítá Tiroler Speckmeister na základě aktuálních klimatických podmínek v regionu a velikosti dílů masa. Účelem je zajistit pečlivý proces vysoušení a produkt dokonalé jakosti se všemi jeho charakteristickými znaky (tmavě hnědé vnější zbarvení, středně pevná až pevná textura, jalovcová příchuť s rozpoznatelnými slanými tóny a kouřovou vůní).
            Dohled nad procesem produkce, jejž zajišťuje Tiroler Speckmeister procházející pravidelnou další specializovanou odbornou přípravou, brání jakýmkoli škodlivým vlivům na produkt a jakémukoli zhoršení jakosti.

               Odkaz na zveřejnění specifikace

            (čl. 6 odst. 1 druhý pododstavec tohoto nařízení)
            https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/tirolerspeck/