title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/2003 ze dne 7. prosince 2020, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

text:
                  8.12.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 412/29

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/2003
         ze dne 7. prosince 2020,
         kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 uvádí seznam státních orgánů, podniků a institucí, jakož i fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů předchozí irácké vlády, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které se ke dni 22. května 2003 nacházely mimo území Iráku, podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Příloha IV nařízení (ES) č. 1210/2003 obsahuje seznam fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů spojených s režimem bývalého prezidenta Saddáma Husajna, na něž se vztahuje zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů a zákaz zpřístupnění finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů.

                     (3)

                     Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne úterý 1. prosince 2020 rozhodl, že ze seznamu osob a subjektů, jichž se má zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů týkat, se odstraní jedna osoba a jedenáct položek.

                     (4)

                     Přílohy III a IV nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Přílohy III a IV nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 7. prosince 2020.

                  Za Komisi

                  jménem předsedkyně,

                  generální ředitel

                  Generální ředitelství pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů

            (1)  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

            PŘÍLOHA
            Přílohy III a IV nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění takto:

                        1)

                        V příloze III se zrušují tyto položky:

                                    „36.

                                    FACTORY OF MANUFACTURING SPARE PARTS FOR AGRICULTURAL MACHINERY. Adresa: Karh - Otaefia, near Steel Bridge, Baghdad, Iraq.“

                                    „94.

                                    NATIONAL ENTERPRISE FOR EQUIPMENT MARKETING AND MAINTENANCE. Adresa: P.O. Box 12014, Al-Daura, Bayaa, Baghdad, Iraq.“

                                    „108.

                                    SARCHINAR STATE CEMENT ENTERPRISE. Adresa: P.O. Box 1, Sarchina, Sulaimaniya, Iraq.“

                                    „118.

                                    STATE COMPANY FOR MACHINERY (alias GENERAL ESTABLISHMENT FOR MACHINERY AND IMPLEMENT REPAIR). Adresy: a) Sara Camp, P.O. Box 2218, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 12050, Al-Doura, Baghdad, Iraq.“

                                    „133.

                                    STATE ENTERPRISE FOR DRINKS AND MINERAL WATER (alias STATE ENTERPRISE FOR SOFT & ALCOHOLIC DRINKS). Adresy: a) P.O. Box 5689, Sara Khatoon Camp, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 2108, Al-Za'afaraniya, Baghdad, Iraq.“

                                    „152.

                                    STATE ENTERPRISE FOR TEXTILE AND SPINNING PRODUCTS IMPORTING AND DISTRIBUTION (alias STATE ORGANISATION FOR TEXTILE INDUSTRIES). Adresy: a) Al Zawria Building, Al Hindiya, P.O. Box 5856, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 5817, Al-Nidhal St., Baghdad, Iraq.“

                                    „176.

                                    STATE ORGANISATION FOR CHEMICAL INDUSTRIES. Adresa: Jumhiriya St., Khullani Square, P.O. Box 5424, Baghdad, Iraq.“

                                    „179.

                                    STATE ORGANISATION FOR ENGINEERING INDUSTRIES. Adresy: a) Ministry of Industry Building, Al Nidal St., P.O. Box 5614, Baghdad, Iraq; b) P.O. Box 3093, Tayaran Square, Baghdad, Iraq.“

                                    „188.

                                    STATE ORGANIZATION FOR TECHNICAL INDUSTRIES. Adresa: Khullani St., Baghdad, Iraq.“

                                    „192.

                                    STATE STEEL PIPES COMPANY. Adresa: P.O. Box 352, Um Qasr, Basrah, Iraq.“

                                    „200.

                                    SULAIMANIYAH SUGAR STATE COMPANY (alias SULAIMANIYA SUGAR STATE ENTERPRISE). Adresa: P.O. Box 5, Sulaimaniyah, Iraq.“

                        2)

                        V příloze IV se zrušují tyto položky:

                                    „35.

                                    JMÉNO: Muhammad Mahdí Sálih DATUM A MÍSTO NAROZENÍ: 1947 nebo 1949, provincie Anbár STÁTNÍ PŘÍSLUŠNOST: Irák. PODKLAD REZOLUCE RB OSN 1483: ministr obchodu 1987–2003, vedoucí kanceláře prezidenta v polovině 80. let.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1872 ze dne 7. listopadu 2019, kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Japonska na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity (Text s významem pro EHP)

text:
                  8.11.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 289/47

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1872
         ze dne 7. listopadu 2019,
         kterým se mění příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položku týkající se Japonska na seznamu třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Unie dovážet nebo přes její území přepravovat určité drůbeží komodity
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na směrnici Rady 2002/99/ES ze dne 16. prosince 2002, kterou se stanoví veterinární předpisy pro produkci, zpracování, distribuci a dovoz produktů živočišného původu určených k lidské spotřebě (1), a zejména na čl. 8 úvodní větu, čl. 8 odst. 1 první pododstavec, čl. 8 odst. 4 a čl. 9 odst. 4 uvedené směrnice,
         s ohledem na směrnici Rady 2009/158/ES ze dne 30. listopadu 2009 o veterinárních podmínkách pro obchod s drůbeží a násadovými vejci uvnitř Společenství a jejich dovoz ze třetích zemí (2), a zejména na čl. 23 odst. 1 uvedené směrnice,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (3) stanoví požadavky na vydání veterinárního osvědčení pro dovoz drůbeže a drůbežích produktů (dále jen „komodity“) do Unie a tranzit přes její území, včetně skladování během tranzitu. Dále stanoví, že zmíněné komodity se do Unie smí dovážet a přes její území přepravovat pouze ze třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek uvedených ve sloupcích 1 a 3 tabulky v části 1 přílohy I uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Nařízení (ES) č. 798/2008 rovněž stanoví podmínky pro určení toho, zda se třetí země, území, oblast nebo jednotka považují za prosté vysoce patogenní influenzy ptáků (dále jen „HPAI“).

                     (3)

                     Japonsko je uvedeno na seznamu v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 jako třetí země, z jejíhož celého území je povolen dovoz vajec a vaječných výrobků do Unie a jejich tranzit přes území Unie.

                     (4)

                     Japonsko také požádalo o povolení dovozu drůbežího masa do Unie a jeho tranzitu přes její území a předložilo příslušné informace. Komise provedla v Japonsku audit s cílem vyhodnotit veterinární kontroly zavedené u drůbežího masa určeného na vývoz do Unie, a to s příznivým výsledkem. Avšak vzhledem k ohnisku nákazy HPAI podtypu H5N6 v lednu 2018 nemohla tato země splnit podmínky stanovené v článku 9 nařízení (ES) č. 798/2008 pro to, aby mohla být považována za prostou uvedené nákazy, a pro uvedenou komoditu tudíž povolení nezískala.

                     (5)

                     Od doby, kdy byla na území Japonska přítomna nákaza HPAI, uplynulo již více než 12 měsíců, a zemi tak lze nyní považovat za prostou této nákazy v souladu s článkem 9 nařízení (ES) č. 798/2008. Na základě současné epizootologické situace je proto vhodné změnit v tabulce v části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 položku týkající se Japonska s cílem povolit této třetí zemi dovoz drůbežího masa do Unie a jeho tranzit přes území Unie.

                     (6)

                     Příloha I nařízení (ES) č. 798/2008 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (7)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Část 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 7. listopadu 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 18, 23.1.2003, s. 11.

            (2)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 74.

            (3)  Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 ze dne 8. srpna 2008, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Společenství dovážet a přes jeho území přepravovat drůbež a drůbeží produkty, a požadavky na vydání veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 226, 23.8.2008, s. 1).

            PŘÍLOHA
            V části 1 přílohy I nařízení (ES) č. 798/2008 se položka pro Japonsko nahrazuje tímto:

                           Kód ISO a název třetí země nebo území

                           Kód třetí země, území, oblasti nebo jednotky

                           Popis třetí země, území, oblasti nebo jednotky

                           Veterinární osvědčení

                           Zvláštní podmínky

                           Zvláštní podmínky

                           Status dozoru nad influenzou ptáků

                           Status očkování proti influenze ptáků

                           Status tlumení salmonel(6)

                           Vzor/vzory

                           Doplňkové záruky

                           Datum ukončení(1)

                           Datum zahájení(2)

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        6 A

                        6B

                        7

                        8

                        9

                        „JP – Japonsko

                        JP-0

                        celá země

                        EP, E

                        POU“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1873 ze dne 7. listopadu 2019 o postupech koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol příslušnými orgány na stanovištích hraniční kontroly u produktů živočišného původu, zárodečných produktů, vedlejších produktů živočišného původu a směsných produktů (Text s významem pro EHP)

text:
                  8.11.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 289/50

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1873
         ze dne 7. listopadu 2019
         o postupech koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol příslušnými orgány na stanovištích hraniční kontroly u produktů živočišného původu, zárodečných produktů, vedlejších produktů živočišného původu a směsných produktů
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (1), a zejména na čl. 65 odst. 6 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení (EU) 2017/625 stanoví pro určité kategorie zvířat a zboží systematické kontroly na stanovištích hraniční kontroly před jejich vstupem do Unie.

                     (2)

                     Z čl. 65 odst. 4 nařízení (EU) 2017/625 vyplývá, že v případě podezření na podvodné nebo klamavé praktiky ze strany provozovatele nebo v případě závažných nebo opakovaných porušení pravidel uvedených v čl. 1 odst. 2 uvedeného nařízení by měly být zesíleny úřední kontroly zásilek se stejným užitím nebo se stejným původem, které příslušné orgány provádějí na stanovištích hraniční kontroly. Podle čl. 65 odst. 5 nařízení (EU) 2017/625 musí být rozhodnutí příslušných orgánů provádět takové zesílené kontroly oznámeno Komisi a členským státům prostřednictvím systému pro správu informací o úředních kontrolách (dále jen „systém IMSOC“) zmíněného v článku 131 uvedeného nařízení.

                     (3)

                     V zájmu zajištění harmonizovaného přístupu ke koordinovanému provádění zesílených úředních kontrol určitého zboží vstupujícího do Unie by měly být stanoveny podrobné postupy pro koordinované provádění uvedených kontrol, včetně pravidel týkajících se úlohy systému IMSOC v tomto ohledu. Z praktických důvodů by mělo být koordinované provádění zesílených kontrol na hranicích omezeno na kategorie zásilek, u nichž lze identifikovat zařízení původu uvedené na seznamu, tj. zásilky produktů živočišného původu, zárodečných produktů, vedlejších produktů živočišného původu a směsných produktů.

                     (4)

                     Při přijímání oznámení od příslušných orgánů v souladu s čl. 65 odst. 5 nařízení (EU) 2017/625 by Komise měla zejména posoudit, zda je nesoulad založen na podezření na podvodné nebo klamavé praktiky nebo na potenciálně závažném nebo opakovaném porušení pravidel uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625, například pokud jde o uvádění na trh produktů živočišného původu obsahujících množství kontaminujících látek nebo reziduí veterinárních léčivých přípravků, která překračují maximální limit reziduí, nebo produktů, které nejsou v souladu s nařízením Komise (ES) č. 2073/2005 (2).

                     (5)

                     Aby se snížilo riziko podvodných nebo klamavých praktik spočívajících v předkládání malých zásilek pro úřední kontroly, měla by celková hmotnost vyhovujících zásilek, která je nezbytná k ukončení koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol, činit alespoň desetinásobek hmotnosti zásilky, která původně vedla k přijetí opatření. Aby se však zabránilo nepřijatelné administrativní a finanční zátěži příslušných orgánů a provozovatelů, měla by být stanovena maximální celková hmotnost vyhovujících zásilek, která je nezbytná k ukončení koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol.

                     (6)

                     Pokud se během koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol zjistí u tří zásilek vstupujících do Unie stejný typ porušení pravidel uvedeného v oznámení v souladu s čl. 65 odst. 5 nařízení (EU) 2017/625, mělo by koordinované provádění zesílených úředních kontrol zůstat zachováno, dokud nebudou jeho výsledky a opatření příslušných orgánů dotčených třetích zemí uspokojivé. V uvedeném případě by měla Komise požádat příslušné orgány třetích zemí, aby provedly nezbytná šetření a přijaly opatření k nápravě situace v zařízení původu a podaly o tom Komisi zprávu.

                     (7)

                     Z důvodu efektivnosti kontrolního systému by členské státy měly mít možnost vyloučit z koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol určité zásilky v případech, kdy zásilkám má být odmítnut vstup do Unie z jiných důvodů, než je porušení pravidel, v souvislosti s nímž se koordinované zesílené úřední kontroly provádějí.

                     (8)

                     Vzhledem k tomu, že nařízení (EU) 2017/625 se použije ode dne 14. prosince 2019, mělo by se toto nařízení použít rovněž od uvedeného data.

                     (9)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Předmět a oblast působnosti
            Tímto nařízením se stanoví pravidla týkající se postupů koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol příslušnými orgány na stanovištích hraniční kontroly u produktů živočišného původu, zárodečných produktů, vedlejších produktů živočišného původu a směsných produktů vstupujících do Unie pro účely uvedení na trh.

            Článek 2
            Definice
            Pro účely tohoto nařízení se „zařízením původu“ rozumí zařízení původu ve třetí zemi, včetně plavidel třetích zemí, které je uvedeno na seznamech sestavených pro účely vývozu produktů živočišného původu, zárodečných produktů, vedlejších produktů živočišného původu a směsných produktů do Unie v souladu s příslušnými právními předpisy Unie.

            Článek 3
            Zahájení koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol

               1.   Když příslušné orgány oznámí Komisi a ostatním členským státům prostřednictvím systému IMSOC své rozhodnutí v souladu s čl. 65 odst. 5 nařízení (EU) 2017/625, uvedou zařízení původu, kategorii zboží včetně jeho popisu a kódu kombinované nomenklatury stanovené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (3) a porušení pravidel, v souvislosti s nímž se má zahájit koordinované provádění zesílených úředních kontrol.

               2.   Po obdržení oznámení uvedeného v odstavci 1 Komise posoudí, zda jsou splněny tyto podmínky:

                           a)

                           oznámení se zakládá na podezření na podvodné nebo klamavé praktiky nebo na potenciálně závažném nebo opakovaném porušení pravidel uvedených v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) 2017/625;

                           b)

                           oznámení se vztahuje k jednání nebo opomenutí, za něž je odpovědné zařízení původu dotčené zásilky;

                           c)

                           na dotčenou zásilku se dosud nevztahuje koordinované provádění zesílených úředních kontrol v souladu s tímto nařízením a

                           d)

                           na dotčenou zásilku se nevztahují mimořádná opatření přijatá v souladu s článkem 53 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4) nebo článkem 261 nařízení (EU) 2016/429 (5) nebo zvláštní opatření přijatá v souladu s článkem 128 nařízení (EU) 2017/625 v souvislosti s týmž porušením pravidel, jak je uvedeno v oznámení podle odstavce 1.

               3.   Komise zaznamená výsledky svého posouzení uvedeného v odstavci 2 do systému IMSOC.

               4.   Pokud z výsledku posouzení uvedeného v odstavci 2 vyplyne, že byly splněny požadované podmínky, provedou příslušné orgány na stanovištích hraniční kontroly ve všech členských státech koordinované zesílené úřední kontroly.

            Článek 4
            Postupy pro koordinované provádění zesílených úředních kontrol

               1.   Příslušné orgány na stanovištích hraniční kontroly ve všech členských státech provedou kontroly totožnosti a fyzické kontroly uvedené v článku 49 nařízení (EU) 2017/625 u každé zásilky, která pochází ze stejného zařízení původu a která obsahuje stejnou kategorii zboží, v souvislosti se stejným typem porušení pravidel, jak je uvedeno v systému IMSOC v souladu s čl. 3 odst. 1.

               2.   Pro kontroly uvedené v odstavci 1 se zásilky vyberou na základě kódů kombinované nomenklatury uvedených v systému IMSOC v souladu s čl. 3 odst. 1.

               3.   Pokud tyto kódy nejsou konkrétní natolik, aby řádně identifikovaly kategorii zboží, podrobí příslušné orgány na stanovištích hraniční kontroly koordinovanému provádění zesílených úředních kontrol zásilky vybrané na základě těchto kódů pouze tehdy, pokud odpovídají popisu zboží uvedenému v souladu s čl. 3 odst. 1.

               4.   Příslušné orgány zaznamenají do systému IMSOC důvody, proč vybraná zásilka nebyla podrobena koordinovanému provádění zesílených úředních kontrol v souladu s odstavcem 3.

            Článek 5
            Uložené kontroly

               1.   Pokud se během koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol zjistí u tří zásilek vstupujících do Unie stejný typ porušení pravidel uvedeného v oznámení podle čl. 3 odst. 1, požádá Komise příslušný orgán třetí země, ve které se nachází zařízení původu nevyhovujících zásilek, aby:

                           a)

                           provedl nezbytná šetření s cílem zjistit příčiny porušení pravidel (dále jen „uložené kontroly“);

                           b)

                           přijal v souvislosti se zařízením původu akční plán k účinné nápravě situace; a

                           c)

                           podal zprávu o činnostech uvedených v písmenech a) a b), včetně výsledků akčního plánu.

               2.   Komise pečlivě sleduje výsledky uložených kontrol a akčního plánu a přijme další opatření, včetně opatření v souladu s článkem 53 nařízení (ES) č. 178/2002 a čl. 127 odst. 4 nařízení (EU) 2017/625, pokud:

                           a)

                           příslušný orgán třetí země nepřijme vhodné opatření k účinné nápravě situace; nebo

                           b)

                           příslušné orgány členských států i nadále oznamují neuspokojivé výsledky koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol.

            Článek 6
            Ukončení koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol

               1.   Koordinované provádění zesílených úředních kontrol se ukončí v těchto případech:

                           a)

                           když se příslušný orgán rozhodne stáhnout své oznámení podle čl. 3 odst. 1 a informuje o tom Komisi a ostatní členské státy prostřednictvím systému IMSOC, přičemž uvede důvody svého rozhodnutí, nebo

                           b)

                           když jsou splněny tyto podmínky:

                                       i)

                                       v systému IMSOC byla příslušnými orgány stanovišť hraniční kontroly členských států zaznamenána nepřerušená sekvence nejméně 10 uspokojivých výsledků při koordinovaném provádění zesílených úředních kontrol, a

                                       ii)

                                       celková hmotnost zásilek uvedených v bodě i) dosahuje alespoň desetinásobku hmotnosti zásilky, k níž se vztahuje oznámení uvedené v čl. 3 odst. 1, nebo čisté hmotnosti 300 tun podle toho, která hodnota je nižší.

               2.   Pokud však Komise požádala o uložené kontroly v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. a), koordinované provádění zesílených úředních kontrol se ukončí, jakmile:

                           a)

                           v systému IMSOC byla příslušnými orgány stanovišť hraniční kontroly členských států zaznamenána nepřerušená sekvence nejméně 30 uspokojivých výsledků při koordinovaném provádění zesílených úředních kontrol, a

                           b)

                           příslušný orgán třetí země přijal uspokojivý akční plán v souladu s čl. 5 odst. 1 písm. b).

            Článek 7
            Náklady na koordinované provádění zesílených úředních kontrol
            Náklady na koordinované provádění zesílených úředních kontrol nese provozovatel odpovědný za zásilky, které jsou předmětem uvedených kontrol.

            Článek 8
            Zásilky vyloučené z koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol

               1.   Příslušné orgány mohou zásilku vyloučit z koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol, pokud má být zásilce odmítnut vstup do Unie v souladu s čl. 66 odst. 1 nařízení (EU) 2017/625 z jiných důvodů, než je porušení pravidel, v souvislosti s nímž se koordinované zesílené úřední kontroly provádějí.

               2.   Příslušné orgány zaznamenají do systému IMSOC důvody pro vyloučení zásilky z koordinovaného provádění zesílených úředních kontrol v souladu s odstavcem 1.

            Článek 9
            Vstup v platnost a použitelnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 14. prosince 2019.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 7. listopadu 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 ze dne 15. listopadu 2005 o mikrobiologických kritériích pro potraviny (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

            (3)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256 7.9.1987, s. 1).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/429 ze dne 9. března 2016 o nákazách zvířat a o změně a zrušení některých aktů v oblasti zdraví zvířat („právní rámec pro zdraví zvířat“) (Úř. věst. L 84, 31.3.2016, s. 1).


title: Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2020/105 ze dne 23. ledna 2020, kterým se zavádí celní evidence dovozu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Čínské lidové republiky a Indonésie

text:
                  24.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 19/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/105
         ze dne 23. ledna 2020,
         kterým se zavádí celní evidence dovozu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Čínské lidové republiky a Indonésie
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 24 odst. 5 uvedeného nařízení,
         po informování členských států,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 10. října 2019 oznámila Evropská komise (dále jen „Komise“) prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení antisubvenčního řízení“), že zahajuje antisubvenční řízení (dále jen „řízení“) týkající se dovozu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Indonésie do Unie na základě podnětu, který podal dne 26. srpna 2019 Eurofer, Evropský ocelářský svaz (dále jen „žadatel“), jménem čtyř výrobců v Unii, kteří představují celou výrobu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků v EU.

                     (2)

                     Dne 12. srpna 2019 Komise již informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu stejného výrobku pocházejícího z ČLR ‚ Tchaj-wanu a Indonésie do Unie (3) (dále jen „souběžné antidumpingové řízení“) na základě článku 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (4) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“).

               1.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

                     (3)

                     Výrobkem, který je předmětem celní evidence (dále jen „dotčený výrobek“), jsou ploché válcované výrobky z nerezavějící oceli, též ve svitcích (včetně výrobků stříhaných na délku a úzkých pásů), po válcování za tepla již dále neopracované, a s výjimkou výrobků jiných než ve svitcích o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce převyšující 10 mm. Tyto výrobky jsou v současnosti zařazeny pod kódy HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12. Tyto kódy HS se uvádějí pouze pro informaci.

               2.   ŽÁDOST

                     (4)

                     Žadatel o celní evidenci dovozu žádal již ve svém podnětu. Dne 31. října 2019 žadatel předložil samostatnou žádost s ohledem na dovoz, který je předmětem tohoto řízení podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení. Žadatel požádal o zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku, aby následně mohla být vůči dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence. Další sdělení na podporu této žádosti byla předložena dne 22. listopadu a 10. prosince 2019.

                     (5)

                     Dne 14. listopadu 2019 předložila společnost Marcegaglia Specialties („Marcegaglia“), uživatel dotčeného výrobku spolupracující v rámci antisubvenčního řízení, připomínky k žádosti žadatele o celní evidenci dovozu.

               3.   DŮVODY PRO CELNÍ EVIDENCI

                     (6)

                     Podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení může Komise vyzvat celní orgány, aby přijaly vhodná opatření k zavedení takové celní evidence dovozu, aby následně mohla být vůči dováženým výrobkům zavedena opatření ode dne celní evidence. Celní evidenci dovozu lze zavést na řádně odůvodněnou žádost výrobního odvětví Unie.

                     (7)

                     Podle žadatele je celní evidence odůvodněná, neboť dotčený výrobek pocházející z ČLR a Indonésie je subvencovaný. Argumentoval tím, že výrobnímu odvětví Unie je působena podstatná újma zrychlením dovozu za nízké ceny, což bude mařit vyrovnávací účinek možných konečných cel tím, že to umožní hromadění zásob.

                     (8)

                     Komise posoudila žádost na základě čl. 16 odst. 4 základního nařízení. Komise ověřila, zda existují kritické okolnosti, za kterých byla masivním dovozem výrobku, na který byly poskytnuty napadnutelné subvence, uskutečněným v poměrně krátkém čase způsobena újma, kterou lze těžko napravit, a zda je nutné uložit na dovoz tohoto výrobku vyrovnávací clo se zpětnou působností, aby se zamezilo opakování uvedené újmy.

               3.1.   Subvencování dotčeného výrobku

                     (9)

                     Komise má k dispozici dostatečné důkazy o tom, že dovoz dotčeného výrobku z ČLR a Indonésie je subvencovaný.

                     (10)

                     Co se týče ČLR, spočívají údajné subvenční praktiky konkrétně v přímých převodech finančních prostředků, prominutých nebo nevybraných státních příjmech a poskytování zboží nebo služeb státem za cenu nižší než přiměřenou. To zahrnuje například preferenční úvěry a poskytování úvěrových linek bankami ve vlastnictví státu, programy subvencí vývozních úvěrů, vývozní záruky a pojištění a grantové programy, snížení daní pro podniky působící v oblasti špičkových a nových technologií, zápočet daně za výzkum a vývoj, zrychlené odpisy vybavení používaného podniky špičkové technologie pro vývoj a výrobu špičkových technologií, osvobození od daně z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky, snížení daně vybírané srážkou v případě dividend z čínských podniků se zahraničními investicemi a jejich nečínských mateřských společností, osvobození od daně z užívání pozemků a slevu na vývozní dani, a rovněž poskytování pozemků a energie vládou za cenu nižší než přiměřenou.

                     (11)

                     Co se týče Indonésie, spočívají údajné subvenční praktiky konkrétně v přímých převodech finančních prostředků, prominutých nebo nevybraných státních příjmech nebo v poskytování zboží nebo služeb státem za cenu nižší než přiměřenou. To zahrnuje například preferenční stání úvěry a daňové výhody podle indonéských právních předpisů a osvobození od dovozního cla při dovozu surovin a výrobního zařízení.

                     (12)

                     Výše uvedená opatření jsou údajně subvencemi, protože zahrnují finanční příspěvek vlády ČLR, vlády Indonésie nebo regionálních a místních správ (včetně veřejnoprávních subjektů) a poskytují výhodu vyvážejícím výrobcům dotčeného výrobku. Jsou údajně závislé na vývozní výkonnosti a/nebo přednostním použití domácího výrobku před dováženým a/nebo jsou omezeny na určitá odvětví a/nebo typy podniků a/nebo oblasti, a proto jsou specifické a napadnutelné.

                     (13)

                     Důkazy o subvencování byly zpřístupněny ve veřejné verzi podnětu a byly dále analyzovány ve zprávě o dostatečnosti důkazů.

                     (14)

                     Důkazy, které jsou v této fázi k dispozici, tudíž naznačují, že vývoz dotčeného výrobku je zvýhodněn napadnutelnými subvencemi.

               3.2.   Existence masivního dovozu v relativně krátkém období

                     (15)

                     Z důkazů ohledně objemu dovozu, které byly uvedeny v podnětu a následných podáních týkajících se žádosti o zavedení celní evidence, vyplývá, že v období mezi roky 2015 a červnem 2019 došlo k podstatnému zvýšení dovozu, a to jak v absolutních hodnotách, tak i co se týče podílu na trhu. Konkrétně z důkazů poskytnutých v podnětu vyplývá, že čínští a indonéští vývozci velmi výrazně zvýšili objem prodeje dotčeného výrobku do Unie, jehož důsledkem bylo prudké zvýšení tržního podílu na trhu na 28,7 % v druhé polovině roku 2018.

                     (16)

                     Z analýzy vývoje dovozu za celé posuzované období a po zahájení šetření, tj. po doplnění údajů z databáze Surveillance 2 týkajících se konkrétního dotčeného výrobku k údajům uvedeným v podnětu, nevyplývá, že by se masivní nárůst dovozu zastavil:

                        Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)

                                 Původ

                                 2016

                                 2017

                                 2018

                                 Období šetření (OŠ)

                                 Měsíční průměr v OŠ

                                 Měsíční průměr období po zahájení šetření (5)

                                 ČLR

                                 194 963

                                 263 858

                                 250 626

                                 220 705

                                 18 392

                                 26 338

                                 Indonésie

                                 105

                                 17

                                 44 863

                                 107 107

                                 8 926

                                 4 270

                                 Dotčené země

                                 195 068

                                 263 874

                                 295 489

                                 327 812

                                 27 318

                                 30 607

                                    Zdroj:

                                             —

                                             Období 2016–2018: podnět

                                             —

                                             OŠ a období po OŠ: databáze Surveillance 2

                     (17)

                     Komise na základě těchto statistických údajů zjistila, že se masivní dovoz z dotčených zemí potvrzuje dokonce i ve dvou měsících od zahájení šetření, tj. během října a listopadu 2019, přičemž měsíční průměrný objem dovozu během těchto měsíců byl o 12 % vyšší než nejvyšší objem, který byl dosud v období šetření zaznamenán. Ze statistických údajů, které měla Komise po zahájení šetření k dispozici, vyplývá rostoucí trend u objemu dovozu přicházejícího z dotčených zemí. Tento nárůst spolu s příslušnými tržními podíly obou vyvážejících zemí během celého posuzovaného období představuje v relativně krátkém období masivní dovoz ve smyslu čl. 16 odst. 4 základního nařízení.

               3.3.   Tento dovoz způsobil újmu, kterou lze těžko napravit

                     (18)

                     Kromě toho má Komise k dispozici dostatečné důkazy o tom, že subvenční praktiky vývozců způsobují výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. Objem a ceny dovozu dotčeného výrobku mají nepříznivý vliv na prodaná množství a na ceny stanovené na trhu Unie, stejně jako na podíl výrobního odvětví Unie na trhu. To vede k závažným nepříznivým důsledkům pro celkový výkon a finanční situaci výrobního odvětví Unie. Důkazy týkající se činitelů újmy uvedených v čl. 8 odst. 4 základního nařízení sestávají z údajů uvedených v podnětu a následných podáních týkajících se celní evidence a jsou podpořeny veřejně dostupnými údaji Eurostatu. Podnět mimo jiné ukázal, že prodej výrobního odvětví Unie stranám, které nejsou ve spojení, se od roku 2015 do roku 2018 snížil o 6 %, že se snížil jeho podíl na trhu o 4,3 % a že ziskovost v roce 2018 byla nízká a nižší než polovina ziskovosti dosažené v roce 2017. Během roku 2018 se navíc ziskovost dramaticky snížila a v druhé polovině uvedeného roku činila pouze 2,2 %. Podnět rovněž ukázal, že se od roku 2015 snížila zaměstnanost o 3 %.

                     (19)

                     Žadatel ve své žádosti o zavedení celní evidence navíc upozornil na to, že rychle se zhoršující situace výrobního odvětví Unie v druhé polovině roku 2018 popsaná v podnětu pokračovala i v první polovině roku 2019 dalším poklesem úrovně výroby a zvýšeným cenovým podbízením u dovozu. Žadatel ve své žádosti o zavedení celní evidence také doložil další zhoršení situace mimo jiné tím, že upozornil na čtyři významná oznámení o restrukturalizaci různého druhu, která učinili různí výrobci v Unii od července 2019 a která mají dopad na pracovní místa stovek jejich zaměstnanců. Dvě z těchto oznámení byla učiněna nedávno: v říjnu 2019.

                     (20)

                     Dále Komise v této fázi posoudila, zda je tato způsobená újma obtížně napravitelná. Jakmile budou čínští a indonéští dodavatelé začleněni do dodavatelských řetězců zákazníků výrobního odvětví Unie, může se toto odvětví zdráhat změnit dodavatele ve prospěch výrobců v Unii. Navíc odběratelé výrobního odvětví Unie nebudou pravděpodobně ochotni akceptovat vyšší ceny výrobního odvětví Unie, a to i pokud by, hypoteticky vzato, Komise v budoucnu přistoupila k uložení vyrovnávacích opatření bez zpětné působnosti. Taková hrozba trvalé ztráty podílu na trhu nebo snížení příjmů představuje újmu, která je obtížně napravitelná.

               3.4.   Zamezení obnovení újmy

                     (21)

                     Vzhledem k uvedeným údajům a úvahám zmíněným v oddíle 3.3 výše považovala Komise za nutné připravit případné uložení opatření se zpětnou působností spočívajících v zavedení celní evidence, aby se zamezilo obnovení uvedené újmy. Podmínky na trhu po skončení období šetření skutečně potvrzují, že se situace domácího výrobního odvětví zhoršuje v důsledku značného zvýšení subvencovaného dovozu za nízké ceny.

               4.   ŘÍZENÍ

                     (22)

                     Komise tedy dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy, které odůvodňují zavedení celní evidence dovozu dotčeného výrobku podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení.

                     (23)

                     Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně sdělily své stanovisko a poskytly příslušné důkazy. Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to písemně požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení.

               5.   CELNÍ EVIDENCE

                     (24)

                     Podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení by u dotčeného výrobku měla být zavedena celní evidence dovozu, aby v případě, že výsledkem šetření budou zjištění, která povedou k uložení vyrovnávacího cla, mohlo být toto clo, pokud budou splněny nezbytné podmínky, vybrána z celně evidovaného dovozu se zpětnou působností v souladu s platnými právními předpisy.

                     (25)

                     Jakýkoli budoucí celní dluh by vycházel ze zjištění antisubvenčního šetření.

                     (26)

                     V této fázi šetření není zatím možné odhadnout výši subvencování v ČLR a Indonésii. Podnět neobsahuje přesný odhad výše subvencování, který by měl být obvykle použit jako základ pro stanovení vyrovnávacího cla. Podnět obsahuje pouze odhad úrovně odstranění újmy ve výši 29,1 % v případě ČLR a 39,8 % v případě Indonésie. V souladu s čl. 15 odst. 1 čtvrtým pododstavcem základního nařízení by tato odhadovaná výše dluhu byla relevantní pouze v případě, že by clo založené na výši napadnutelných subvencí bylo vyšší, a Komise jednoznačně dospěla k závěru, že není v zájmu Unie toto vyšší clo uložit.

               6.   ZPRACOVÁNÍ OSOBNÍCH ÚDAJŮ

                     (27)

                     S veškerými osobními údaji shromážděnými v souvislosti s celní evidencí bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 (6),

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Celní orgány se vyzývají, aby v souladu s čl. 24 odst. 5 nařízení (EU) 2016/1037 přijaly náležité kroky za účelem celní evidence dovozu plochých válcovaných výrobků z nerezavějící oceli, též ve svitcích (včetně výrobků stříhaných na délku a úzkých pásů), po válcování za tepla již dále neopracovaných a s výjimkou výrobků jiných než ve svitcích o šířce 600 mm nebo větší a o tloušťce převyšující 10 mm, v současnosti kódů HS 7219 11, 7219 12, 7219 13, 7219 14, 7219 22, 7219 23, 7219 24, 7220 11 a 7220 12, a pocházejících z Čínské lidové republiky a Indonésie.
            Celní evidence končí po uplynutí devíti měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
            Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby písemně sdělily svá stanoviska a poskytly příslušné důkazy nebo požádaly o slyšení do 21 dnů ode dne vyhlášení tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 23. ledna 2020.

                  Za Komisi

                  předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (2)  Oznámení o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Čínské lidové republiky a Indonésie (2019/C 342/09) (Úř. věst. C 342, 10.10.2019, s. 18).

            (3)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých za tepla válcovaných ocelových plechů a svitků pocházejících z Čínské lidové republiky, Tchaj-wanu a Indonésie (2019/C 269 I/01) (Úř. věst. C 269 I, 12.8.2019, s. 1).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

            (5)  říjen 2019 – listopad 2019

            (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1725 ze dne 23. října 2018 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány, institucemi a jinými subjekty Unie a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení nařízení (ES) č. 45/2001 a rozhodnutí č. 1247/2002/ES (Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 39).


title: Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2020/106 ze dne 23. ledna 2020 o povolení mravenčanu sodného jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (Text s významem pro EHP)

text:
                  24.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 19/15

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/106
         ze dne 23. ledna 2020
         o povolení mravenčanu sodného jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

                     (2)

                     V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení mravenčanu sodného. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

                     (3)

                     Uvedená žádost se týká povolení mravenčanu sodného jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie „technologické doplňkové látky“.

                     (4)

                     Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 30. dubna 2015 (2) a 26. února 2019 (3) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití nemá mravenčan sodný nepříznivý účinek na zdraví zvířat, bezpečnost spotřebitelů ani na životní prostředí. Dospěl rovněž k závěru, že dotčená látka má mírně dráždivé účinky na oči a senzibilizuje kůži. Vzhledem k tomu, že expozice mravenčanu sodnému prostřednictvím inhalace může představovat riziko pro nechráněné pracovníky, kteří s touto doplňkovou látku manipulují, je kromě toho obezřetné považovat ji za látku s dráždivými účinky na dýchací cesty. Komise se tudíž domnívá, že by měla být přijata vhodná ochranná opatření, aby se zabránilo nepříznivým účinkům na lidské zdraví, zejména pokud jde o uživatele dotčené doplňkové látky. Úřad rovněž dospěl k závěru, že mravenčan sodný v kapalné formě může být účinný jako látka zlepšující hygienické podmínky, pokud jde o krmiva. Úřad zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodách analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

                     (5)

                     Posouzení mravenčanu sodného prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání mravenčanu sodného mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

                     (6)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Povolení
            Látka uvedená v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a do funkční skupiny „látky zlepšující hygienické podmínky“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

            Článek 2
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 23. ledna 2020.

                  Za Komisi

                  předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

            (2)  EFSA Journal 2015; 13(5):4113.

            (3)  EFSA Journal 2019; 17(3):5645.

            PŘÍLOHA

                        Identifikační číslo doplňkové látky

                        Doplňková látka

                        Chemický vzorec, popis, metody analýzy

                        Druh nebo kategorie zvířat

                        Maximální stáří

                        Minimální obsah

                        Maximální obsah

                        Jiná ustanovení

                        Konec platnosti povolení

                        mg kyseliny mravenčí/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

                           Technologické doplňkové látky: látky zlepšující hygienické podmínky

                        1k237

                        Mravenčan sodný

                           Složení doplňkové látky

                        kapalná forma
                        větší nebo rovno 15 % mravenčanu sodného
                        menší nebo rovno 75 % kyseliny mravenčí
                        menší nebo rovno 25 % vody

                        všechny druhy zvířat kromě prasat

                        —

                        —

                        10 000
                        (ekvivalent kyseliny mravenčí)

                                    1.

                                    V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování.

                                    2.

                                    Směs různých zdrojů kyseliny mravenčí nesmí překročit maximální povolenou úroveň obsahu v kompletním krmivu.

                                    3.

                                    Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest, bezpečnostních brýlí a rukavic.

                        13. února 2030]

                           Charakteristika účinné látky

                        Mravenčan sodný ≥ 15 % (v kapalné formě), kyselina mravenčí ≤ 75 %
                        Vyrobeno chemickou syntézou

                        Prasata

                        —

                        —

                        12 000
                        (ekvivalent kyseliny mravenčí)

                           Analytická metoda
                            (1)

                        Stanovení sodíku v doplňkových látkách: EN ISO 6869: atomová absorpční spektrometrie (AAS) nebo EN 15510: atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES).
                        Stanovení celkového obsahu mravenčanu v doplňkových látkách: EN 15909 HPLC na reverzní fázi s detekcí UV (RP-HPLC-UV).
                        Stanovení celkového obsahu mravenčanu v premixech a krmivech: vysokoúčinná kapalinová chromatografie s iontovou výlukou s UV detekcí nebo detekcí indexu lomu (HPLC-UV/RI), nebo metoda iontové chromatografie s detekcí elektrické vodivosti (IC-ECD).

               (1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.


title: Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2020/103 ze dne 17. ledna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 844/2012, pokud jde o harmonizovanou klasifikaci účinných látek (Text s významem pro EHP)

text:
                  24.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 19/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/103
         ze dne 17. ledna 2020,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 844/2012, pokud jde o harmonizovanou klasifikaci účinných látek
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na článek 19 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (2) stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení (ES) č. 1107/2009.

                     (2)

                     V souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (3) se na účinné látky ve smyslu nařízení (ES) č. 1107/2009 obvykle vztahuje harmonizovaná klasifikace a označení. Proto je vhodné stanovit podrobná pravidla postupu týkajícího se předkládání návrhů Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) v souladu s čl. 37 odst. 1 nařízení (ES) č. 1272/2008 členským státem zpravodajem během obnovování schválení účinných látek podle článku 14 nařízení (ES) č. 1107/2009.

                     (3)

                     V rámci postupu obnovení schválení by měla být členskému státu zpravodaji poskytnuta dodatečná lhůta pro přípravu návrhu hodnotící zprávy o obnovení a dokumentace předkládaných agentuře a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) pak dodatečná lhůta pro vypracování závěrů. Doba, kterou mají k dispozici žadatelé mezi podáním žádosti o obnovení schválení a předložením doplňující dokumentace, by proto měla být zkrácena o tři měsíce, o které by měla být prodloužena lhůta, kterou mají k dispozici členský stát zpravodaj a úřad.

                     (4)

                     V obecné rovině je vhodné, aby členský stát zpravodaj předložil dokumentaci v souladu s čl. 37 odst. 1 nařízení (ES) č. 1272/2008 alespoň pro ty třídy nebezpečnosti, které jsou podstatné pro zjištění toho, zda lze účinnou látku považovat za účinnou látku představující nízké riziko podle článku 22 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s bodem 5.1.1 přílohy II uvedeného nařízení, a mezi něž patří rovněž třídy nebezpečnosti relevantní pro kritéria pro schválení stanovená v bodech 3.6.2 až 3.6.4 a 3.7 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009. Členský stát zpravodaj by měl řádně odůvodnit, proč není pro třídy nebezpečnosti, u nichž se domnívá, že nesplňují kritéria pro harmonizovanou klasifikaci a označení stanovená nařízením (ES) č. 1272/2008, odůvodněna harmonizovaná klasifikace a označení.

                     (5)

                     Nicméně v případech, kdy již byl návrh agentuře předložen a jeho posouzení probíhá, by měl členský stát zpravodaj omezit návrh na kteroukoli z těch kategorií nebezpečnosti, na něž se projednávaný návrh nevztahuje, ledaže by se domníval, že jsou k dispozici nové informace, které nebyly součástí projednávané dokumentace.

                     (6)

                     Pro třídy nebezpečnosti uvedené v bodě 5.1.1 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009, na které se již vztahuje stávající stanovisko Výboru pro posuzování rizik zřízeného při agentuře, je navíc dostačující, aby členský stát zpravodaj řádně odůvodnil, že stávající stanovisko Výboru pro posuzování rizik je stále platné. Agentura může předložit své názory týkající se podání členského státu zpravodaje.

                     (7)

                     Měly by být stanoveny orientační harmonogramy, aby se zajistilo, že stanovisko Výboru pro posuzování rizik zřízeného při agentuře bude úřadu k dispozici před přijetím jeho závěru podle článku 13 nařízení (EU) č. 844/2012.

                     (8)

                     Mělo by být zavedeno přechodné období, aby měli žadatelé možnost zohlednit zkrácenou dobu pro přípravu dokumentace, která bude k dispozici mezi podáním žádostí o obnovení a předložením doplňující dokumentace. Postupy, v rámci kterých již byla předložena doplňující dokumentace, by tímto neměly být dotčeny.

                     (9)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Nařízení (EU) č. 844/2012 se mění takto:

                        1)

                        v článku 6 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

                           „3.   Doplňující dokumentace musí být předložena nejpozději 33 měsíců před uplynutím doby platnosti schválení.“;

                        2)

                        v čl. 7 odst. 1 se písmeno j) nahrazuje tímto:

                                    „j)

                                    návrh klasifikace, pokud se má za to, že látku je třeba klasifikovat či nově klasifikovat v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 *

                        3)

                        článek 11 se mění takto:

                                    a)

                                    v odstavci 1 se výraz „12 měsíců“ nahrazuje výrazem „13 měsíců“;

                                    b)

                                    v odstavci 2 se písmeno e) nahrazuje tímto:

                                                „e)

                                                doporučení klasifikace nebo případně její potvrzení či novou klasifikaci účinné látky podle kritérií nařízení (ES) č. 1272/2008, jak je uvedeno v dokumentaci, která se předkládá podle odstavce 9, a v souladu s touto dokumentací;“

                                    c)

                                    v odstavci 5, druhé větě, se výraz „12 měsíců“ nahrazuje výrazem „13 měsíců“;

                                    d)

                                    v odstavci 6, druhé větě, se výraz „12 měsíců“ nahrazuje výrazem „13 měsíců“;

                                    e)

                                    doplňuje se nový odstavec 9, který zní:

                                       „9.   Členský stát zpravodaj nejpozději v okamžiku předložení návrhu hodnotící zprávy o obnovení předloží Evropské agentuře pro chemické látky (dále jen „agentura“) návrh podle čl. 37 odst. 1 nařízení (ES) č. 1272/2008 a v souladu s požadavky, kterými agentura podmiňuje vydání stanoviska k harmonizované klasifikaci účinné látky, alespoň pro tyto třídy nebezpečnosti:

                                                   —

                                                   výbušniny,

                                                   —

                                                   akutní toxicita,

                                                   —

                                                   žíravost/dráždivost pro kůži,

                                                   —

                                                   vážné poškození očí/podráždění očí,

                                                   —

                                                   senzibilizace dýchacích cest nebo kůže,

                                                   —

                                                   mutagenita v zárodečných buňkách,

                                                   —

                                                   karcinogenita,

                                                   —

                                                   toxicita pro reprodukci,

                                                   —

                                                   toxicita pro specifické cílové orgány – jednorázová expozice,

                                                   —

                                                   toxicita pro specifické cílové orgány – opakovaná expozice,

                                                   —

                                                   nebezpečnost pro vodní prostředí.

                                             Členský stát zpravodaj řádně odůvodní svůj názor, že kritéria pro klasifikaci jedné nebo více těchto tříd nebezpečnosti nejsou splněna.
                                       V případě, že již byl agentuře předložen návrh klasifikace účinné látky a jeho posouzení probíhá, členský stát zpravodaj předloží dodatečný návrh klasifikace omezený na kteroukoli z výše uvedených tříd nebezpečnosti, na něž se projednávaný návrh nevztahuje, ledaže by se objevily nové informace, které nebyly součástí projednávané dokumentace, pokud jde o výše uvedené třídy nebezpečnosti.
                                       Pro třídy nebezpečnosti, na které se již vztahuje stávající stanovisko Výboru pro posuzování rizik zřízeného při agentuře, jež byl zřízen podle čl. 76 odst. 1 písm. c) nařízení (ES) č. 1907/2006, je dostačující, aby členský stát zpravodaj ve svém podání určeném agentuře řádně odůvodnil, že stávající stanovisko, případně, pokud již byla použita jako základ rozhodnutí týkajícího se zařazení do přílohy VI, stávající klasifikace zůstávají v platnosti, pokud jde o třídy nebezpečnosti uvedené v prvním pododstavci, a to bez ohledu na to, zda uvedené stanovisko bylo či nebylo použito jako základ rozhodnutí týkajícího se záznamu do harmonizované klasifikace a označování určité látky v příloze VI nařízení (ES) č. 1272/2008. Agentura může předložit své názory týkající se podání členského státu zpravodaje.“;

                        4)

                        za článek 11a se vkládá nový článek 11b, který zní:

                           „Článek 11b
                           Výbor pro posuzování rizik se vynasnaží zaujmout stanovisko uvedené v čl. 37 odst. 4 nařízení ES č. 1272/2008 do třinácti měsíců od obdržení návrhu uvedeného v čl. 11 odst. 9.“;

                        5)

                        v článku 12 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

                           „1.   Úřad přezkoumá, zda návrh hodnotící zprávy o obnovení, který obdržel od členského státu zpravodaje, obsahuje všechny relevantní informace v dohodnutém formátu, a zašle návrh žadateli a ostatním členským státům nejpozději do tří měsíců od jeho přijetí.“;

                        6)

                        v čl. 13 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
                        „Do pěti měsíců od uplynutí lhůty uvedené v čl. 12 odst. 3, nebo do dvou týdnů od doby, kdy Výbor pro posuzování rizik zaujme stanovisko uvedené v čl. 37 odst. 4 nařízení (ES) č. 1272/2008, pokud je zaujme, a podle toho, co nastane později, vydá úřad s ohledem na stávající vědeckotechnické poznatky a s využitím pokynů použitelných v době předložení doplňující dokumentace a s ohledem na stanovisko Výboru pro posuzování rizik závěr k tomu, zda lze očekávat, že účinná látka splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009.“;

                        7)

                        v čl. 14 odst. 1 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
                        „Zpráva o obnovení a návrh nařízení zohlední návrh hodnotící zprávy o obnovení členského státu zpravodaje, připomínky uvedené v čl. 12 odst. 3 tohoto nařízení, závěr úřadu, byl-li předložen, a stanovisko Výboru pro posuzování rizik uvedené v čl. 37 odst. 4 nařízení (ES) č. 1272/2008, je-li k dispozici.“

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Nařízení se vztahuje na postupy obnovení schválení týkající se těch účinných látek, jejichž doba platnosti schválení uplyne ke dni 13. května 2023 nebo později.
            Nevztahuje se však na postupy obnovení schválení týkající se těch účinných látek, u nichž byla doplňující dokumentace předložena již před datem přijetí tohoto nařízení.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 17. ledna 2020.

                  Za Komisi

                  předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/126 ze dne 29. ledna 2020, kterým se stanoví maximální výše podpory soukromého skladování olivového oleje v rámci nabídkového řízení vyhlášeného prováděcím nařízením (EU) 2019/1882

text:
                  30.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 24/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/126
         ze dne 29. ledna 2020,
         kterým se stanoví maximální výše podpory soukromého skladování olivového oleje v rámci nabídkového řízení vyhlášeného prováděcím nařízením (EU) 2019/1882
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 1370/2013 ze dne 16. prosince 2013, kterým se určují opatření týkající se stanovení některých podpor a náhrad v souvislosti se společnou organizací trhů se zemědělskými produkty (1), a zejména na čl. 4 odst. 2 první pododstavec písm. a) uvedeného nařízení,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (2), a zejména na čl. 18 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/1882 (3) bylo vyhlášeno nabídkové řízení na soukromé skladování olivového oleje.

                     (2)

                     Na základě nabídek předložených do nabídkového řízení během podobdobí pro podávání nabídek končícího dne 27. ledna 2020, maximálního celkového množství, které má být uskladněno, odhadovaných nákladů na skladování a dalších relevantních tržních informací by se měla stanovit maximální výše podpory na uskladnění 150 521,66 tun olivového oleje po dobu 180 dnů, aby se zmírnila nepříznivá tržní situace.

                     (3)

                     Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

                     (4)

                     Výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Maximální výše podpory soukromého skladování olivového oleje na základě nabídek předložených v rámci nabídkového řízení vyhlášeného prováděcím nařízením (EU) 2019/1882 během podobdobí pro podávání nabídek končícího dne 27. ledna 2020 činí:

                        a)

                        0,88 EUR na tunu extra panenského olivového oleje za den;

                        b)

                        0,88 EUR na tunu panenského olivového oleje za den;

                        c)

                        0,88 EUR na tunu lampantového olivového oleje za den.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 29. ledna 2020.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedkyně,

               María Ángeles BENÍTEZ SALAS

                  úřadující generální ředitelka

                  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

            (1)  Úř. věst. L 346, 20.12.2013, s. 12.

            (2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1882 ze dne 8. listopadu 2019 (Úř. věst. L 290, 11.11.2019, s. 12).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/125 ze dne 29. ledna 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 945/2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o relevantní vhodně diverzifikované indexy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Text s významem pro EHP)

text:
                  30.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 24/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/125
         ze dne 29. ledna 2020,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 945/2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o relevantní vhodně diverzifikované indexy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 344 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Aby bylo zajištěno, že akciové indexy uvedené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) č. 945/2014 (2) i nadále splňují podmínky pro to, aby bylo možné pominout jejich specifické riziko, byly příslušné indexy znovu posouzeny s ohledem na nejnovější dostupné údaje, což jsou údaje, které se týkají roku 2018. S ohledem na toto opětovné posouzení je nutné aktualizovat seznam relevantních vhodně diverzifikovaných indexů.

                     (2)

                     Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro bankovnictví.

                     (3)

                     Nezbytné změny prováděcího nařízení (EU) č. 945/2014 nejsou důsledkem významných změn použité metodiky posuzování. Evropský orgán pro bankovnictví neprovedl otevřenou veřejnou konzultaci ani analýzu nákladů a přínosů, neboť taková konzultace nebo analýza by byly nepřiměřené ve vztahu k rozsahu a dopadu návrhu dotčených prováděcích technických norem.

                     (4)

                     Prováděcí nařízení (EU) č. 945/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 945/2014 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 29. ledna 2020.

                  Za Komisi

                  Předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 945/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o relevantní vhodně diverzifikované indexy podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 265, 5.9.2014, s. 3).

            PŘÍLOHA

                     „PŘÍLOHA

                        Akciové indexy, které splňují požadavky článku 344 nařízení (EU) č. 575/2013

                                    Index

                                    Země/oblast

                                 1. STOXX Asia/Pacific 600

                                 Asie a Tichomoří

                                 2. ASX100

                                 Austrálie

                                 3. ASX200

                                 Austrálie

                                 4. S&P All Ords

                                 Austrálie

                                 5. ATX

                                 Rakousko

                                 6. ATX Prime

                                 Rakousko

                                 7. BEL20

                                 Belgie

                                 8. SaoPaulo - Bovespa

                                 Brazílie

                                 9. TSX60

                                 Kanada

                                 10. CETOP20 Index

                                 střední Evropa

                                 11. CSI 100 Index

                                 Čína

                                 12. CSI 300 Index

                                 Čína

                                 13. FTSE China A50 Index

                                 Čína

                                 14. Hang Seng Mainland 100 China

                                 Čína

                                 15. PX Global Prague

                                 Česká republika

                                 16. OMX Copenhagen 20 CAP

                                 Dánsko

                                 17. OMX Copenhagen 25

                                 Dánsko

                                 18. OMX Copenhagen Benchmark

                                 Dánsko

                                 19. FTSE RAFI Developed 1000

                                 rozvinuté trhy

                                 20. CECE Composite Index EUR

                                 východní Evropa

                                 21. FTSE RAFI Emerging Markets

                                 rozvíjející se trhy

                                 22. MSCI Emerging Markets 50

                                 rozvíjející se trhy

                                 23. Bloomberg European 500

                                 Evropa

                                 24. DJ Euro STOXX 50

                                 Evropa

                                 25. FTSE Euro 100

                                 Evropa

                                 26. FTSE Eurofirst 100

                                 Evropa

                                 27. FTSE Eurofirst 300

                                 Evropa

                                 28. FTSE Eurofirst 80

                                 Evropa

                                 29. FTSE EuroMid

                                 Evropa

                                 30. FTSE Eurotop 100

                                 Evropa

                                 31. MSCI Euro

                                 Evropa

                                 32. MSCI Europe

                                 Evropa

                                 33. MSCI Pan-Euro

                                 Evropa

                                 34. NTX New Europe Blue Chip

                                 Evropa

                                 35. S&P Euro

                                 Evropa

                                 36. S&P Europe 350

                                 Evropa

                                 37. STOXX All Europe 100

                                 Evropa

                                 38. STOXX All Europe 800

                                 Evropa

                                 39. STOXX Europe 50

                                 Evropa

                                 40. STOXX Europe 600

                                 Evropa

                                 41. STOXX Europe 600 Equal Weight

                                 Evropa

                                 42. STOXX Europe Enlarged TMI

                                 Evropa

                                 43. STOXX Europe Lrg 200

                                 Evropa

                                 44. STOXX Europe Mid 200

                                 Evropa

                                 45. STOXX Europe Small 200

                                 Evropa

                                 46. STOXX Select Dividend 30

                                 Evropa

                                 47. OMXH25

                                 Finsko

                                 48. CAC40

                                 Francie

                                 49. SBF 120

                                 Francie

                                 50. DAX

                                 Německo

                                 51. HDAX

                                 Německo

                                 52. MDAX

                                 Německo

                                 53. SDAX

                                 Německo

                                 54. FTSE RAFI All World

                                 globální

                                 55. MSCI World Index

                                 globální

                                 56. Athens General

                                 Řecko

                                 57. FT ASE Large Cap

                                 Řecko

                                 58. Hang Seng

                                 Hongkong

                                 59. Hang Seng China Enterprises

                                 Hongkong

                                 60. NIFTY 50

                                 Indie

                                 61. ISEQ 20

                                 Irsko

                                 62. FTSE MIB

                                 Itálie

                                 63. Nikkei225

                                 Japonsko

                                 64. Nikkei300

                                 Japonsko

                                 65. TOPIX 400

                                 Japonsko

                                 66. TOPIX Core 30

                                 Japonsko

                                 67. S&P Latin America 40

                                 Latinská Amerika

                                 68. FTSE Bursa Malaysia KLCI

                                 Malajsie

                                 69. FTSE Bursa Malaysia Top100

                                 Malajsie

                                 70. MSE Share Index

                                 Malta

                                 71. INMEX Index

                                 Mexiko

                                 72. IPC Index

                                 Mexiko

                                 73. AMX

                                 Nizozemsko

                                 74. AEX

                                 Nizozemsko

                                 75. NZSE50

                                 Nový Zéland

                                 76. OBX

                                 Norsko

                                 77. OBXP

                                 Norsko

                                 78. mWIG40

                                 Polsko

                                 79. WIG20

                                 Polsko

                                 80. MOEX

                                 Rusko

                                 81. MSCI Russia Index

                                 Rusko

                                 82. MSCI Singapore Free Index

                                 Singapur

                                 83. Straits Times Index

                                 Singapur

                                 84. FTSE JSE Top 40

                                 Jižní Afrika

                                 85. IBEX35

                                 Španělsko

                                 86. OMX Stockholm 30

                                 Švédsko

                                 87. SMI

                                 Švýcarsko

                                 88. SMI MID

                                 Švýcarsko

                                 89. FTSE NASDAQ Dubai 20

                                 SAE

                                 90. FTSE 100

                                 Spojené království

                                 91. FTSE AIM 100

                                 Spojené království

                                 92. FTSE AIM UK 50

                                 Spojené království

                                 93. FTSE Fledgling

                                 Spojené království

                                 94. FTSE mid-250

                                 Spojené království

                                 95. FTSE Small Cap

                                 Spojené království

                                 96. Dow Jones Ind. Av.

                                 USA

                                 97. NASDAQ 100

                                 USA

                                 98. S&P 500

                                 USA

               “


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/133 ze dne 30. ledna 2020, kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1150, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vnitrostátní programy podpory v odvětví vína

text:
                  31.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 27/24

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/133
         ze dne 30. ledna 2020,
         kterým se stanoví odchylka od prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1150, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vnitrostátní programy podpory v odvětví vína
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 54 písm. a) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 2. října 2019 vydala Světová obchodní organizace (WTO) arbitrážní rozhodnutí ve věci „Evropská společenství a některé členské státy – opatření ovlivňující obchod s velkými civilními letadly, WT/DS316/ARB“. To umožnilo Spojeným státům americkým (USA) požádat o povolení zavést protiopatření v maximální roční výši 7,5 miliardy USD v reakci na podporu Unie poskytovanou společnosti Airbus. Dne 18. října 2019 uložily USA 25% valorické dovozní clo mimo jiné na tichá vína, která do USA vyváží Německo, Španělsko, Francie a Spojené království. Tato mimořádná, nespravedlivá a nepředvídatelná situace má závažný a negativní dopad na celosvětový obchod se všemi víny z Unie. USA navíc pohrozily uvalením 100% valorického dovozního cla na francouzská šumivá vína v reakci na francouzskou daň z digitálních služeb („daň GAFA“).

                     (2)

                     Dovozní cla uvalená USA mají přímý a závažný dopad na obchod s vínem z Unie na trhu USA, který je z hlediska hodnoty a objemu vývozu největším vývozním trhem Unie, pokud jde o zemědělské produkty, a zejména o víno. V roce 2018 dosáhl objem vína z Unie vyvezeného do USA 6,5 milionu hektolitrů a jeho hodnota činila 4 miliardy EUR. Vývoz vína z Unie do USA obvykle představuje 30–40 % celkové hodnoty unijního vývozu vína.

                     (3)

                     Zvýšená dovozní cla uložená USA nemají negativní dopad jen na tichá vína ze čtyř členských států, na něž se uvedená cla vztahují, ale na všechna vína z Unie. Jejich důsledkem je poškození dobrého jména a narušení prodeje všech vín z Unie, která jsou na trhu USA. Dobré jméno vína určuje nejen jeho jakost, ale i jeho cena a vnímaný poměr ceny a kvality. To platí zejména v případě vín nízké až střední cenové kategorie, která jsou v absolutním vyjádření 25% dovozním clem ovlivněna více než dražší vína nakupovaná znalci, které zvýšení ceny od nákupu neodradí. Vína z Unie soupeří na trhu USA s víny jiného původu, např. z Jižní Ameriky, Austrálie nebo Jihoafrické republiky. S ohledem na takto silnou a intenzivní hospodářskou soutěž hraje vnímání cenových úrovní významnou roli. Pokud si jsou spotřebitelé vědomi toho, že cena vína určitého původu v rámci Unie podléhá zvýšenému dovoznímu clu, negativně to ovlivní jejich celkové vnímání úrovně cen vín z Unie a povede to k tomu, že se rozhodnou pro výrobky jiného původu. Vzhledem ke zjištěným tržním podmínkám a poklesu celkových výnosů výrobců je třeba přijmout okamžitá opatření k řešení účinků dovozních cel, která se budou týkat všech vín pocházejících ze všech členských států, a nikoli pouze těch, na něž se dovozní cla přímo vztahují.

                     (4)

                     Z hlediska stability trhu nepředstavuje dovozní celní režim zavedený USA ojedinělé opatření, jež má dopad pouze na obchod s USA. Světový trh s vínem je globální trh, na němž mají jednotlivá opatření přijatá významnými hospodářskými aktéry, jako jsou USA, dalekosáhlé důsledky pro celý mezinárodní obchod s vínem. Jakákoli negativní změna podmínek na jednom z hlavních cílových trhů pro vína z Unie, jako je trh USA, nevyhnutelně ovlivní jiné trhy, neboť pro výrobky, které se z důvodu příliš vysokých cen v USA neprodají, se musí nalézt alternativní odbytiště. V důsledku toho budou spotřebitelé na jiných trzích, kteří jsou si dobře vědomi tržních podmínek, vyvíjet další tlak na ceny, což povede k intenzivnější hospodářské soutěži, než je obvyklé. Proto je možné očekávat, že současná dovozní cla uložená USA způsobí stagnaci vývozu vína z Unie po celém světě. Ze zpráv z odvětví vína je zřejmé, že na trhu USA už byly zrušeny významné objednávky francouzských vín.

                     (5)

                     Trh Unie s vínem čelil v roce 2019 zhoršujícím se podmínkám, přičemž zásoby vína byly na nejvyšší úrovni od roku 2009. Tento vývoj způsobila především kombinace rekordní sklizně v roce 2018 a snížení spotřeby vína v Unii. Pokud nebudou mít vína, na která se vztahují dovozní cla uvalená USA, odbyt na vývozních trzích mimo Unii, bude situace na trhu Unie eskalovat a bude vyžadovat naléhavé řešení. Naléhavost problému navíc zvyšuje načasování použitelnosti sazeb dovozních cel. Tyto sazby jsou použitelné od 18. října 2019, což připadá přesně na polovinu období sklizně a produkce vína v roce 2019 a na období těsně před oslavami konce roku, což jsou pro odvětví vína v Unii dvě z nejdůležitějších prodejních období. V této souvislosti je proto nezbytné přijmout okamžitá opatření k řešení dané situace.

                     (6)

                     Z podpůrných opatření v odvětví vína stanovených v článku 43 nařízení (EU) č. 1308/2013 je na propagaci vín z Unie ve třetích zemích za účelem zlepšení jejich konkurenceschopnosti přímo zaměřené pouze propagační opatření stanovené v čl. 45 odst. 1 písm. b) uvedeného nařízení. Dotčené propagační opatření se v průběhu let ukázalo být velmi účinným nástrojem k proniknutí na trhy třetích zemí a k upevňování pozice na těchto trzích. Ukázalo se, že jde o nejúčinnější nástroj na podporu vín z Unie na trzích třetích zemí, který umožňuje zlepšit jejich pověst a zvýšit povědomí o jejich kvalitě. Mezinárodní trh s vínem má globální charakter a jakákoli propagace vína z Unie na trzích třetích zemí je přínosná pro všechna vína z Unie. Otevírá možnosti pro hospodářské subjekty, jež na dotčený trh následně uvedou další vína z Unie. Jednotlivá propagační opatření mají multiplikační vliv na prodej, neboť se zaměřují celou řadu vín z celých vinařských oblastí, a nikoli pouze jednu značku nebo druh vína. Je proto nezbytné pokračovat v propagačních činnostech na všech trzích, zintenzivnit je a zahájit nová opatření, aby se našla odbytiště pro vína, která se neprodají na trhu USA, zachovalo dobré jméno vín z Unie na těchto trzích a bylo možné čelit tlaku na ceny.

                     (7)

                     S cílem pomoci hospodářským subjektům reagovat na současné mimořádné okolnosti, které v důsledku zavedení režimu dovozních cel USA nastaly na vývozních trzích po celém světě, a řešit tuto nepředvídatelnou a nejistou situaci je proto vhodné umožnit větší flexibilitu při provádění propagačních opatření podle čl. 45 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013, a to na základě odchylky od určitých ustanovení prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1150 (2).

                     (8)

                     Ustanovení čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150 stanoví, že změny týkající se příslušných programů podpory podle čl. 41 odst. 5 nařízení (EU) č. 1308/2013 se předkládají nejvýše dvakrát za rozpočtový rok. S cílem umožnit členským státům rychle upravit jejich vnitrostátní programy podpory a zajistit právní jistotu při uplatňování příslušných změn je vhodné povolit, aby se tyto změny mohly předkládat častěji než dvakrát za rozpočtový rok. Členské státy by měly mít možnost na dané mimořádné okolnosti rychle reagovat a předkládat změny týkající se propagačních opatření v tak časných termínech, jak uznají za vhodné. Uvedená flexibilita by členským státům umožnila optimalizovat již zavedená opatření, navýšit počet výzev a s větší frekvencí přizpůsobovat propagační opatření situaci na trhu. Navíc by umožnila členským státům, které do svého vnitrostátního programu podpory daná propagační opatření nezahrnuly, aby tak učinily okamžitě po vstupu tohoto nařízení v platnost a nečekaly na další termín pro předložení změn. Díky flexibilnějším podmínkám pro propagační opatření by hospodářské subjekty, včetně těch nových, měly více příležitostí požádat o podporu na tato opatření. Cílem je podpořit odvětví vína a umožnit flexibilitu nezbytnou k nalezení nových odbytišť na mezinárodních trzích mimo USA.

                     (9)

                     Je proto třeba stanovit odchylku od čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150.

                     (10)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Kategorie dotčených výrobků
            Toto nařízení se vztahuje na propagaci vín ve smyslu přílohy VII části II bodů 1) až 9), 15) a 16) nařízení (EU) č. 1308/2013.

            Článek 2
            Změny programů podpory
            Odchylně od čl. 2 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) 2016/1150 mohou členské státy učinit změny ve svých vnitrostátních programech podpory v odvětví vína týkající se propagačních opatření uvedených v čl. 45 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013 kdykoli je to během daného rozpočtového roku potřeba.

            Článek 3
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 30. ledna 2020.

                  Za Komisi

                  Předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1150 ze dne 15. dubna 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o vnitrostátní programy podpory v odvětví vína (Úř. věst. L 190, 15.7.2016, s. 23).


title: Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2020/131 ze dne 29. ledna 2020, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

text:
                  31.1.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 27/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/131
         ze dne 29. ledna 2020,
         kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

                     (2)

                     Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

                     (3)

                     Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                     (4)

                     Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 29. ledna 2020.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedkyně,

               María Ángeles BENÍTEZ SALAS

                  úřadující generální ředitelka

                  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

            (2)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

            (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

            PŘÍLOHA

                  „PŘÍLOHA I

                              Kód KN

                              Popis zboží

                              Reprezentativní cena
                              (EUR/100 kg)

                              Jistota uvedená v článku 3
                              (EUR/100 kg)

                              Původ (1)

                              0207 12 90

                              Jatečně upravená těla kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, předkládaná jako tzv. „kuřata 65 %“, zmrazená

                              132,6

                              0

                              AR

                              0207 14 10

                              Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené

                              236,1
                              183,8
                              259,0
                              213,7

                              19
                              38
                              12
                              26

                              AR
                              BR
                              CL
                              TH

                              1602 32 11

                              Přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené

                              256,6

                              9

                              BR

               (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7).“