title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/297 ze dne 20. února 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

text:
                  21.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 50/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/297
         ze dne 20. února 2019,
         kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

         1.1.   Platná opatření

                     (1)

                     V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1338/2006 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“ či „dotčená země“). Opatření mělo podobu valorického cla o sazbě 58,9 %.

                     (2)

                     Na základě přezkumu před pozbytím platnosti (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada rozhodla prováděcím nařízením (EU) č. 1153/2012 (3) zachovat platná antidumpingová cla.

               1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

                     (3)

                     Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření (4) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu platných opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

                     (4)

                     Žádost podala společnost UK Leather Federation (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby zámiše v Unii a byla založena na tom, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a přetrvání újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

               1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

                     (5)

                     Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 6. prosince 2017 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               1.4.   Zúčastněné strany

                     (6)

                     O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, další známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce v dotčené zemi, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. V Unii nejsou známi žádní jiní výrobci zámiše, než výrobci zastoupení žadatelem.

               1.5.   Odběr vzorků

                     (7)

                     V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a čínských vyvážejících výrobců.

                     (8)

                     Jelikož jediní dva stávající výrobci v Unii představovali 100 % výroby v Unii, nebyl stanoven výběr vzorku výrobců v Unii.

               1.5.1.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

                     (9)

                     Aby bylo možné rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli všichni dovozci, kteří nejsou ve spojení, vyzváni, aby se zúčastnili tohoto šetření. Uvedené strany byly požádány, aby se přihlásily, a to tím, že Komisi poskytnou údaje požadované v příloze II tohoto oznámení o zahájení přezkumu.

                     (10)

                     Přihlásili se dva dovozci, kteří nejsou ve spojení. Tyto dvě společnosti však dotčený výrobek od předchozího přezkumu před pozbytím platnosti, konkrétně od roku 2012, nedovážely.

               1.5.2.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

                     (11)

                     Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vývozce či výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vývozce či výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem. Zastoupení na tuto žádost nereagovalo. Komise se proto obrátila pouze na vyvážející výrobce, kteří byli v žádosti o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti určeni žadatelem.

                     (12)

                     Žádní vývozci ani výrobci v ČLR však neposkytli požadované informace a nespolupracovali při šetření.

               1.6.   Dotazníky a inspekce na místě

                     (13)

                     Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání či obnovení újmy a stanovení zájmu Unie.

                     (14)

                     Komise zaslala dotazníky dvěma výrobcům v Unii zastoupeným žadatelem. Od obou výrobců v Unii byly obdrženy odpovědi na dotazník.

                     (15)

                     Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           Výrobci v Unii

                                 —

                                 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Spojené království

                                 —

                                 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Turín, Itálie

               1.7.   Období přezkumného šetření a posuzované období

                     (16)

                     Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2016 do 30. září 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2014 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

               2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

                     (17)

                     Dotčeným výrobkem je zámiš a kombinovaný zámiš, též vystřižený na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90 (dále jen „dotčený výrobek“). Používá se především k čištění a leštění.

                     (18)

                     Šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie nadále stejné základní fyzické a technické vlastnosti i stejná základní použití, a jsou tudíž obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

               3.   DUMPING

                     (19)

                     V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany čínských vyvážejících výrobců, kdyby stávající opatření pozbyla platnosti.

                     (20)

                     Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce v ČLR při šetření nespolupracoval (viz 12. bod odůvodnění, Komise posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu na základě dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení, zejména statistických údajů Eurostatu, databáze čínského vývozu, informací obsažených v žádosti o přezkum, veřejně dostupných informací, jako jsou oficiální internetové stránky čínského výrobce Henan Prosper (6) a informace získané od žadatele v průběhu přezkumného šetření.

               3.1.   Dumping v období přezkumného šetření

         3.1.1.   Běžná hodnota

                     (21)

                     V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se v případě dovozu z ČLR běžná hodnota zpravidla určuje na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny, která byla nebo má být skutečně zaplacena za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví o přiměřené ziskové rozpětí.

               Běžná hodnota v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti

                     (22)

                     V původním šetření Komise použila jako srovnatelnou zemi Spojené státy americké (dále jen „USA“) a stanovila běžnou hodnotu na základě cen spolupracujícího výrobce zámiše v USA.

                     (23)

                     Od té doby jediný výrobce zámiše, který působil v USA, ukončil svou výrobu. V předchozím přezkumu před pozbytím platnosti proto Komise stanovila běžnou hodnotu na základě průměrné ceny dovozu z Indie do Unie (v té době byla největším dovozcem do Unie Indie).

               Běžná hodnota pro současné šetření

                     (24)

                     V oznámení o zahájení současného přezkumu před pozbytím platnosti Komise informovala zúčastněné strany o záměru použít pro stanovení základu pro běžnou hodnotu ceny v Unii. Dále informovala zúčastněné strany o tom, že se další výrobci zámiše v tržním hospodářství mohou nacházet v Indii, Nigérii, Turecku a na Novém Zélandu. Tyto země by tak mohly být považovány za třetí země s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelné země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Zúčastněné strany měly příležitost se vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádné připomínky však obdrženy nebyly.

                     (25)

                     Komise nejprve kontaktovala zastoupení těchto možných srovnatelných zemí s cílem požádat o pomoc při určování výrobců v jednotlivých zemích, kteří by mohli být vyzváni ke spolupráci jako výrobci ve srovnatelné zemi. Poté zaslala žádost o spolupráci všem známým výrobcům zámiše v těchto zemích, konkrétně sedmi známým výrobcům a sdružením výrobců v Indii, jedinému známému výrobci z Nového Zélandu a jedinému známému výrobci v Turecku.

                     (26)

                     Jeden z výrobců zámiše v Indii původně souhlasil se spoluprací. Následně však nevyplnil dotazník, který zaslala Komise, a přestal spolupracovat. Žádný z kontaktovaných výrobců zámiše ve srovnatelných zemích proto nakonec při šetření nespolupracoval.

                     (27)

                     Vzhledem k tomu, že nespolupracoval žádný výrobce v zemi s tržním hospodářstvím, Komise se rozhodla stanovit běžnou hodnotu na základě stejné metodiky jako při předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, tj. na základě dovozních cen největšího dovozce zámiše do Unie.

                     (28)

                     Na základě statistických údajů (7) měla v období přezkumného šetření největší objem dovozu do Unie Nigérie. Běžná hodnota tedy byla stanovena na základě průměrné ceny nigerijského dovozu do Unie.

               3.1.2.   Vývozní cena

                     (29)

                     Jelikož žádný z vyvážejících výrobců v ČLR při šetření nespolupracoval (viz 12. bod odůvodnění), Komise posoudila pravděpodobnost přetrvání dumpingu na základě dostupných údajů podle článku 18 základního nařízení. Vývozní cena byla stanovena na základě průměrné statistické ceny dovozu z ČLR do Unie (8).

               3.1.3.   Dumping

                     (30)

                     Komise srovnala běžnou hodnotu stanovenou dle metody popsané v bodě 3.1.1 s vývozní cenou stanovenou podle metody popsané v bodě 3.1.2. Výsledkem výpočtu dumpingu bylo dumpingové rozpětí ve výši 118 %.

               3.1.4.   Závěr ohledně dumpingu v období přezkumného šetření

                     (31)

                     Ačkoli v menším objemu než v původním šetření, čínští vyvážející výrobci v období přezkumného šetření nadále vyváželi zámiš do Unie za dumpingové ceny.

               3.2.   Analýza pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu

                     (32)

                     Komise dále analyzovala, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom posuzovala čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování čínských vývozců na jiných trzích, situaci na domácím trhu v Číně a atraktivitu trhu Unie.

                     (33)

                     Vzhledem k tomu, že žádný ze známých vyvážejících výrobců zámiše nespolupracoval, zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu, uvedená v bodech odůvodnění 34 až 44, musela být založena na jiných zdrojích, tj. údajích Eurostatu, dat z databáze čínského vývozu, informacích obsažených v žádosti o přezkum, veřejně dostupných informacích, jako jsou informace dostupné na oficiální internetové stránce společnosti Henan Prosper, a informacích získaných od žadatele v průběhu přezkumného šetření.

               3.2.1.   Výrobní kapacita

                     (34)

                     Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců jsou informace o výrobě a volné kapacitě, které má Komise k dispozici, založeny na informacích poskytnutých žadatelem a na veřejně dostupných informacích.

                     (35)

                     Podle těchto dostupných informací je v Číně značná kapacita pro výrobu zámiše.

                     (36)

                     Zaprvé se v Číně nachází největší společnost zabývající se výrobou ovčí kůže na světě, konkrétně Henan Prosper. Přestože Henan Prosper zpracovává různé zvířecí kůže (včetně kožek, které nespadají do definice výrobku), má výrobní kapacitu 30 000 kožek denně. Podle internetových stránek společnosti Henan Prosper tato kapacita čítá ročně 7 milionů tun kůže (přibližně 47,3 milionů čtverečních stop) (9). Má 3600 zaměstnanců a vyhrazenou koželužnu na zpracování zámiše (10). Přestože informace o přesném podílu výroby zámiše (a kapacity) v rámci celé výroby nejsou dostupné, kapacita výrobního odvětví Unie k výrobě zámiše byla během období přezkumného šetření 7 až 10 milionů čtverečních stop (11).

                     (37)

                     Za druhé, podle informací poskytnutých žadatelem existuje v Číně několik dalších výrobců zámiše. Komise nemá k dispozici informace o výrobní kapacitě těchto výrobců. Roční kapacita 7 milionů kůží společnosti Henan Prosper však sama o sobě překračuje celou spotřebu v Unii v období přezkumného šetření (viz tabulka 1 v 53. bodě odůvodnění).

                     (38)

                     Komise proto dospěla k závěru, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští výrobci zámiše disponují dostatečnými výrobními kapacitami, které by bylo možno použít k výrobě zámiše pro export do Unie.

               3.2.2.   Chování čínských vývozců na trzích třetích zemí

                     (39)

                     Během období přezkumného šetření vyváželi čínští výrobci značné množství zámiše do jiných třetích zemí, než je Unie, zejména do Malajsie, Bangladéše, Singapuru, Vietnamu, Japonska a Spojených států amerických. Celkový objem vývozu podle čínské vývozní databáze představoval v období přezkumného šetření 5,1 milionu čtverečních stop zámiše.

                     (40)

                     Komise porovnala průměrnou cenu zámiše vyváženého na hlavní vývozní trhy během období přezkumného šetření s průměrnou vývozní cenou na trh Unie. Toto srovnání bylo provedeno na základě informací, které poskytla čínská databáze vývozu (12).

                     (41)

                     Z cen vykázaných v databázi čínského vývozu bylo zjevné, že ceny za kilogram se při vývozu do jednotlivých zemí v období přezkumného šetření značně lišily. Ukázalo se také, že 72,8 % objemu vývozu z Číny do třetích zemí se uskutečnilo za nižší cenu v porovnání s vývozem téhož výrobku do Unie, u něhož se zjistilo, že je dumpingový. Vývoz zámiše z Číny do třetích zemí se proto uskutečňoval za ještě nižší ceny, než byly ceny do Unie.

               3.2.3.   Atraktivita trhu Unie

                     (42)

                     Před zavedením opatření byla Unie pro ČLR tradičním vývozním trhem. Během období šetření v rámci původního šetření (duben 2004 – březen 2005) dosáhl čínský dovoz do Unie 6,6 milionu čtverečních stop zámiše, což je více než 28násobek současné úrovně čínského vývozu do Unie.

                     (43)

                     Během období přezkumného šetření byla průměrná úroveň cen na trhu Unie (0,99 EUR za čtvereční stopu) vyšší než průměrná čínská vývozní cena na jiných vývozních trzích, což naznačuje, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci by měli k přesunu svého vývozu do Unie ekonomickou motivaci.

                     (44)

                     S ohledem na skutečnost, že Unie byla před uložením opatření tradičním čínským trhem a kvůli (vysokým) cenám, se Komise domnívá, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, stane se trh Unie pro čínské výrobce atraktivnější a je pravděpodobné, že se pokusí za využití svých dostupných kapacit zvýšit svůj prodej do Unie, a nikoli začít vyvážet na jiné trhy.

               3.2.4.   Závěr týkající se dumpingu a pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

                     (45)

                     Šetření prokázalo, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření se nadále uskutečňoval za dumpingové ceny. Šetření také prokázalo, že výrobní kapacita v ČLR byla ve srovnání se spotřebou v Unii během období přezkumného šetření velmi významná. Kdyby opatření pozbyla platnosti, bude tato volná kapacita pravděpodobně přinejmenším zčásti vyvezena na trh Unie.

                     (46)

                     Kromě toho byly čínské vývozní ceny na jiné trhy nižší než pro Unii. Tato cenová politika čínských vývozů na trzích třetích zemí naznačuje pravděpodobnost přetrvání dumpingového vývozu do Unie, kdyby opatření pozbyla platnosti.

                     (47)

                     Konečně, atraktivita trhu Unie z hlediska velikosti a cen naznačuje, že je pravděpodobně, že pokud opatření pozbyla platnosti, čínský vývoz by byl přesměrován na trh Unie.

                     (48)

                     Komise proto dospěla k závěru, že existuje velká pravděpodobnost, že by zrušení antidumpingových opatření vedlo k významnému dumpingovému dovozu z ČLR do Unie, jinými slovy, že existuje velká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.

               4.   ÚJMA

         4.1.   Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

                     (49)

                     Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyráběli dva výrobci. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

                     (50)

                     Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena na 4–5 milionů čtverečních stop. Tento číselný údaj Komise stanovila na základě veškerých dostupných informací týkajících se výrobního odvětví Unie, zejména pak informací získaných od dvou spolupracujících výrobců v Unii v průběhu šetření. Tito dva spolupracující výrobci v Unii představují 100 % celkové výroby v Unii.

                     (51)

                     Jelikož jsou mikroekonomické a makroekonomické ukazatele újmy založeny na údajích týkajících se pouze dvou společností, jsou údaje s ohledem na zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení uvedeny v podobě indexů.

               4.2.   Spotřeba v Unii

                     (52)

                     Komise stanovila spotřebu v Unii na základě ověřeného objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.

                     (53)

                     Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

                        Tabulka 1

                        Spotřeba v Unii (ve čtverečních stopách)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Celková spotřeba v Unii (tis. čtverečních stop)

                                 25 000 –35 000

                                 30 000 –40 000

                                 35 000 –45 000

                                 40 000 –50 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    113

                                    127

                                    141

                                    Zdroj: Údaje od žadatele a Eurostatu.

                     (54)

                     Spotřeba v Unii se během posuzovaného období stabilně zvyšovala s roční mírou 13–14 %, celkově pak o 41 %.

               4.3.   Dovoz z ČLR

         4.3.1.   Objem a podíl na trhu

                     (55)

                     Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 52. až 54. bodě odůvodnění.

                     (56)

                     Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

                        Tabulka 2

                        Objem dovozu (ve čtverečních stopách) a podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Objem dovozu z ČLR (tis. čtverečních stop)

                                 3 230

                                 403

                                 293

                                 230

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    12

                                    9

                                    7

                                 Tržní podíl dovozu z ČLR (%)

                                 10–15

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                    Zdroj: Údaje Eurostatu.

                     (57)

                     Objem dovozu z ČLR prudce klesl z 3,2 milionu čtverečních stop v roce 2014 na 0,2 milionu čtverečních stop v období přezkumného šetření, tj. o 93 %, s odpovídajícím poklesem podílu na trhu z 10–15 % na 0–5 % během posuzovaného období. Čínští vyvážející výrobci v současné době drží velmi malý podíl na trhu, což podporuje myšlenku, že platná antidumpingová opatření jsou účinná.

               4.3.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

                     (58)

                     Dovozní ceny stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrné dovozní ceny z dotčené země do Unie se vyvíjely takto:

                        Tabulka 3

                        Ceny dovozu (EUR/čtverečná stopa)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Ceny dovozu z ČLR (v EUR/čtvereční stopa)

                                 0,06

                                 0,24

                                 0,28

                                 0,39

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    417

                                    490

                                    668

                                    Zdroj: Údaje Eurostatu.

                     (59)

                     Dovozní ceny během posuzovaného období průběžně stoupaly. Je však třeba konstatovat, že výchozí rok ukazuje poměrně nízkou peněžní hodnotu.

                     (60)

                     Pro účely analýzy cenového podbízení v období přezkumného šetření byly porovnány vážené průměry prodejních cen výrobního odvětví Unie pro zákazníky na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry dovozních cen z ČLR. Pro srovnání byly prodejní ceny výrobního odvětví Unie upraveny zejména o dobropisy, přepravní náklady, náklady na balení a provize na úroveň ceny ze závodu. Dovozní cena z ČLR byla získána z Eurostatu a upravena celním sazebníkem a náklady po dovozu.

                     (61)

                     Ze srovnání vyplynulo, že během období přezkumného šetření docházelo u dovozu dotčeného výrobku k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 36,6 %, přičemž se zohlednila platná antidumpingová cla.

               4.4.   Dovoz ze třetích zemí

                     (62)

                     Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 4

                        Dovoz ze třetích zemí

                                 Země

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Indie

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 10 940

                                 11 280

                                 11 423

                                 10 907

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    103

                                    104

                                    100

                                 Tržní podíl (%)

                                 35–40

                                 30–35

                                 25–30

                                 25–30

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 0,55

                                 0,53

                                 0,61

                                 0,65

                                 Turecko

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 2 157

                                 2 360

                                 2 720

                                 2 043

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    126

                                    95

                                 Tržní podíl (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 1,16

                                 0,91

                                 0,64

                                 0,64

                                 Nigérie

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 3 663

                                 8 890

                                 15 930

                                 22 607

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    243

                                    435

                                    617

                                 Tržní podíl (%)

                                 10–15

                                 25–30

                                 40–45

                                 50–55

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 0,38

                                 0,73

                                 0,96

                                 0,85

                                 Nový Zéland

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 1 833

                                 2 127

                                 1 673

                                 1 783

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    116

                                    91

                                    97

                                 Tržní podíl (%)

                                 5–10

                                 5–10

                                 0–5

                                 0–5

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 0,72

                                 0,89

                                 0,78

                                 0,74

                                 Pákistán

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 1 480

                                 927

                                 517

                                 727

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    63

                                    35

                                    49

                                 Tržní podíl (%)

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 0–5

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 0,66

                                 0,88

                                 0,87

                                 0,82

                                 Zbytek světa

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 2 823

                                 4 920

                                 2 123

                                 903

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    75

                                    32

                                 Tržní podíl (%)

                                 5–10

                                 10–15

                                 5–10

                                 0–5

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 0,57

                                 0,43

                                 0,50

                                 0,85

                                 Celkový dovoz ze všech třetích zemí vyjma ČLR

                                 Objem (tis. čtverečních stop)

                                 26 127

                                 30 907

                                 34 680

                                 39 200

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    118

                                    133

                                    150

                                 Tržní podíl (%)

                                 75–80

                                 85–90

                                 85–90

                                 90–95

                                 Průměrná cena (EUR/čtvereční stopu)

                                 0,54

                                 0,63

                                 0,78

                                 0,77

                                    Zdroj: Údaje Eurostatu a odpovědi na dotazník.

                     (63)

                     Během posuzovaného období se celkový objem dovozu z jiných třetích zemí do Unie neustále zvyšoval, a to z přibližně 26 milionů čtverečních stop v roce 2014 na přibližně 39 milionů čtverečních stop v období přezkumného šetření, tj. o 50 %. Tento dovoz představoval v období přezkumného šetření podíl na trhu Unie ve výši 90–95 % (nárůst z 75–80 % v roce 2014). Celkově se zdá, že jiné třetí země využily zvýšení spotřeby v Unii o 41 % v plné míře, viz 54. bod odůvodnění.

                     (64)

                     Podle zemí představuje největší podíl na trhu dovoz z Nigérie, 52,5 % v období přezkumného šetření. Hlavními dalšími zdroji dodávek zámiše do Unie byly Indie, Turecko a Nový Zéland.

                     (65)

                     Dovozy z Nigérie si zaslouží zvláštní zmínku. Objem dovozu se v posuzovaném období prudce zvýšil, v posuzovaném období téměř pětinásobně. Ve skutečnosti vzrostl během posuzovaného období pouze tržní podíl Nigérie. V roce 2014 měl nigerijský dovoz podíl na trhu ve výši 12 %, zatímco v období přezkumného šetření byl nigerijského původu jeden ze dvou prodejů zámiše.

               4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

         4.5.1.   Obecné poznámky

                     (66)

                     V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

                     (67)

                     Pro účely stanovení újmy Komise nerozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy, jelikož výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují pouze dva výrobci. Ekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů týkajících se těchto dvou výrobců v Unii.

                     (68)

                     Ukazatele újmy jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, náklady práce, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu, jednotkové prodejní ceny, jednotkové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Jsou analyzovány níže.

               4.5.2.   Ukazatele újmy

         4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                     (69)

                     Celková výroba v Unii, výrobní kapacita a využití kapacity se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 5

                        Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Objem výroby (tis. čtverečních stop)

                                 3 000 –4 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                 4 000 –5 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                 Výrobní kapacita (tis. čtverečních stop)

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                 7 000 –10 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Využití kapacity (%)

                                 40–50

                                 50–60

                                 50–60

                                 50–60

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    128

                                    122

                                    120

                                    Zdroj: Údaje z odpovědí na dotazník.

                     (70)

                     Objem výroby výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 20 %.

                     (71)

                     Výrobní kapacita zůstala mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření stabilní, přičemž průměrné míry využití kapacity během tohoto období kolísaly podle výrobních úrovní. Celkově se využití kapacity mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření zvýšilo, ale v porovnání s minulostí zůstalo na nízké úrovni. Je třeba poznamenat, že nízké míry využití obvykle ovlivňují náklady na jednotku, protože režijní náklady jsou rozprostřeny v malém objemu výroby.

               4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

                     (72)

                     Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 6

                        Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Objem prodeje zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení (tis. čtverečních stop)

                                 4 000 –5 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                 3 000 –4 000

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    82

                                    89

                                    90

                                 Tržní podíl (%)

                                 10–15

                                 10–15

                                 10–15

                                 5–10

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    72

                                    71

                                    63

                                    Zdroj: Údaje Eurostatu a odpovědi na dotazník.

                     (73)

                     Celkově objem prodeje výrobců v Unii nesledoval vzestupný trend zaznamenaný ve spotřebě. Zatímco spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 41 % (viz 54. bod odůvodnění), objem prodeje dotčeného výrobku výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům na trhu Unie se ve stejném období snížil o 10 %, což se promítlo ve výrazné ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu v Unii.

               4.5.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

                     (74)

                     Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 7

                        Zaměstnanost a produktivita

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Počet zaměstnanců

                                 50–60

                                 60–70

                                 60–70

                                 70–80

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    122

                                    122

                                    151

                                 Produktivita (čtvereční stopy na zaměstnance)

                                 70–80

                                 70–80

                                 70–80

                                 50–60

                                    Index

                                    100

                                    105

                                    100

                                    79

                                    Zdroj: Údaje z odpovědí na dotazník.

                     (75)

                     Ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost o 51 %. Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup na zaměstnance a rok, však klesla o 21 % v důsledku nárůstu zaměstnanosti rychlejším tempem než rostla výroba.

               4.5.2.4.   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků minulého dumpingu

                     (76)

                     Z ukazatelů posuzovaných výše vyplývá, že navzdory antidumpingovým opatřením od roku 2006 zůstalo výrobní odvětví Unie ve značně zranitelné hospodářské a finanční situaci a je mu působena újma. Nemohlo tedy být dosaženo úplného zotavení z předcházejícího dumpingu. Vzhledem k současnému vysokému dumpingovému rozpětí, které bylo zjištěno u dovozu zámiše z ČLR, se má za to, že výrobní odvětví Unie zůstává bez ohledu na současné nízké objemy zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.

               4.5.2.5.   Ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu

                     (77)

                     Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované zákazníkům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 8

                        Prodejní ceny v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii,

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    101

                                    106

                                 Jednotkové výrobní náklady

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    110

                                    100

                                    107

                                    Zdroj: Údaje z odpovědí na dotazník.

                     (78)

                     Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii během posuzovaného období stouply o 6 %. Zároveň se jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie zvýšily o 7 %. Hlavní hnací silou tohoto nárůstu byl nárůst cen surovin (konkrétně surové kůže).

               4.5.2.6.   Náklady práce

                     (79)

                     Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

                        Tabulka 9

                        Průměrné náklady práce na zaměstnance

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Průměrné náklady práce na zaměstnance

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    84

                                    72

                                    Zdroj: Údaje z odpovědí na dotazník.

                     (80)

                     Průměrné náklady práce na zaměstnance se za posuzované období snížily o 28 %.

               4.5.2.7.   Zásoby

                     (81)

                     Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                        Tabulka 10

                        Zásoby

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Konečný stav zásob,

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    153

                                    155

                                    153

                                    Zdroj: Údaje z odpovědí na dotazník.

                     (82)

                     Úroveň konečného stavu zásob ve výrobním odvětví Unie se mezi rokem 2014 a obdobím přezkumného šetření významně zvýšila, a to o 53 %.

               4.5.2.8.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

                     (83)

                     Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii vyvíjely v posuzovaném období takto:

                        Tabulka 11

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Čistý zisk z prodeje EU zákazníkům, kteří nejsou ve spojení,

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 137

                                    – 89

                                    – 108

                                 Peněžní tok,

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    – 287

                                    – 76

                                    – 132

                                 Investice

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    174

                                    26

                                    94

                                 Návratnost investic

                                    Index (2014 = 100)

                                    – 100

                                    – 107

                                    – 150

                                    – 257

                                    Zdroj: Údaje z odpovědí na dotazník.

                     (84)

                     Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové. Od roku 2014 do období přezkumného šetření byly ztráty konzistentní a celkově vzrostly o 8 %. Tento negativní trend probíhal během období dynamického růstu spotřeby v Unii, jak je vysvětleno v 54. bodě odůvodnění. Jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění, tento růst byl téměř zcela uspokojován dovozem z jiných třetích zemí.

                     (85)

                     Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Tento peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období výrazně snížil, což se vysvětluje hlavně značnými ztrátami.

                     (86)

                     Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic byla v průběhu posuzovaného období záporná.

                     (87)

                     Investice uskutečněné v průběhu posuzovaného období nebyly použity ke zvýšení výrobní kapacity. Veškeré investice byly spíše určeny na údržbu a aktualizaci již existujících kapacit. Částka za rok 2015 se výrazně liší v důsledku přesunu výrobních zařízení jednoho z výrobců v Unii z jednoho členského státu do druhého.

                     (88)

                     Schopnost získávat kapitál ovlivnily ztráty, které vznikly během posuzovaného období.

               4.5.3.   Závěr ohledně újmy

                     (89)

                     Během posuzovaného období zůstala finanční situace výrobního odvětví Unie nejistá. Zejména ukazatele výrobního odvětví Unie týkající se ziskovosti, peněžního toku a návratnosti investic vykázaly výrazně záporné výsledky. Výrobní odvětví Unie rovněž zaznamenalo značné snížení svého podílu na trhu. Nepříznivý vývoj podílu na trhu se časově shodoval s celkovým zvýšením poptávky po zámiši na trhu Unie, který prospíval dovozu z jiných třetích zemí než z ČLR. Některé pozorované negativní trendy lze vysvětlit kumulativním účinkem řady faktorů, které společným působením ještě více zhoršily stav výrobního odvětví Unie, které se v období přezkumného šetření stále ještě nacházelo v nestabilní situaci: Mezi těmito faktory byl nejvýraznější nárůst dovozu z Nigérie za nižší ceny než ceny výrobního odvětví Unie.

                     (90)

                     Některé ukazatele újmy se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně. Objem výroby se zvýšil o 20 % a využití výrobní kapacity o 9 %. Toto zvýšení však nevedlo k vyššímu prodeji na trhu Unie.

                     (91)

                     Zatímco dovoz z ČLR během posuzovaného období drasticky poklesl, z více než 3 milionů čtverečních stop v roce 2014 na přibližně 230 000 čtverečních stop během období přezkumného šetření, což vedlo k poklesu podílu na trhu z 10–15 % na 0–5 %, celkový objem dovozu ze třetích zemí výrazně vzrostl.

                     (92)

                     Je proto pravděpodobné, že toto zvýšení dovozu ze třetích zemí bránilo případnému zotavení výrobního odvětví Unie ze škodlivých účinků, které dříve způsobil čínský dumpingový dovoz, zejména od roku 2015, kdy se čínský dovoz začal snižovat.

                     (93)

                     V roce 2014 však ČLR držela v Unii podíl na trhu o více než 10 %. Proto, i když během období přezkumného šetření dumpingový dovoz z ČLR značně poklesl, jejich podíl na trhu v období před obdobím přezkumného šetření a zejména v roce 2014 byl stále poměrně vysoký. V období přezkumného šetření se ceny tohoto dovozu navíc významně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Proto nelze vyloučit, že tyto dovozy významně přispěly k podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Unie navzdory jejich poklesu v období přezkumného šetření.

                     (94)

                     Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie mělo prospěch z původních opatření, neboť v průběhu posuzovaného období došlo k určitým zlepšením ve srovnání se situací v období původního šetření. Výrobní odvětví Unie se však zotavuje pomalu a kvůli výše uvedeným faktorům se stále nachází v nestabilní a zranitelné situaci. V souladu s tím bylo v období přezkumného šetření zjištěno, že výrobní odvětví Unie trpí podstatnou újmou, jak vyplývá z vývoje ukazatelů definovaných v čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

               5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY, KDYBY BYLA OPATŘENÍ ZRUŠENA

                     (95)

                     Šetření ukázalo, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření se uskutečňoval za dumpingové ceny (viz 31. bod odůvodnění) a že přetrvání dumpingu je pravděpodobné, pokud by opatření pozbyla platnosti (viz 48. bod odůvodnění). Šetření rovněž dospělo k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo újmu, viz 94. bod odůvodnění. Komise tedy posuzovala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání újmy původně způsobené čínským dumpingovým dovozem, pokud by opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení pozbyla platnosti.

                     (96)

                     Ke zjištění pravděpodobnosti přetrvání újmy Komise analyzovala tyto prvky: volnou kapacitu v ČLR, atraktivitu trhu Unie, pravděpodobné cenové úrovně čínského dovozu při neexistenci antidumpingových opatření a jejich dopad na výrobní odvětví Unie.

               5.1.   Volná kapacita, obchodní toky a atraktivita trhu Unie.

                     (97)

                     Během předchozího přezkumu před pozbytím platnosti bylo zjištěno, že čínští vývozci mají ve srovnání s velikostí evropského trhu nadměrné volné kapacity, které nemohly být plně absorbovány čínskou domácí poptávkou a vývozními trhy jinými než trh Unie. Vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici informace svědčící o opaku, lze předpokládat, že v průběhu posuzovaného období byly volné kapacity stejné.

                     (98)

                     Vyšetřování stanovilo, že téměř 75 % objemu vývozu z Číny do třetích zemí se uskutečnilo za nižší cenu v porovnání s vývozy téhož výrobku do Unie. (viz 43. bod odůvodnění) Známé skutečnosti nenaznačují, že se tento stav alespoň v krátkodobém horizontu změní.

                     (99)

                     Pokud jde o vyšší ceny, je tudíž trh Unie pro čínské vyvážející výrobce přitažlivější než dvě třetiny jejich ostatních trhů, na něž čínští vyvážející výrobci vyváželi v období přezkumného šetření. Pokud by opatření pozbyla platnosti, atraktivita trhu Unie by se při absenci cel dále zvýšila.

                     (100)

                     Před zavedením opatření byl také trh Unie tradičním vývozním trhem pro čínské vyvážející výrobce, kteří měli během období původního šetření na trhu Unie více než 30 % podíl.

                     (101)

                     Šetření rovněž ukázalo, že dovoz z ČLR bez antidumpingového cla by v období přezkumného šetření představoval cenové podbízení vůči prodejním cenám Unie o 59,7 %. To naznačuje pravděpodobnou cenovou hladinu dovozu z ČLR, pokud by opatření byla zrušena.

                     (102)

                     Ceny čínského dovozu jsou také značně nižší než ceny ostatních dovozů na trh Unie (viz tabulky 3 a 4). Šetření ukázalo, že ceny čínského dovozu v období přezkumného šetření byly přibližně o 50 % nižší než průměrná dovozní cena do Unie z jiných třetích zemí. Je proto pravděpodobné, že by čínský dovoz tento dovoz nahradil a dále vyvíjel tlak na ceny na cenových úrovních na trzích Unie.

               5.2.   Dopad na situaci výrobního odvětví Unie

                     (103)

                     Vzhledem k vysokým kapacitám v ČLR a atraktivitě trhu Unie a dalším prvkům, které jsou shrnuty výše v 97. až. 102. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vyvážející výrobci by obnovili svůj vývoz na trh Unie ve významném množství a za dumpingové ceny, které by výrazně podbízely ceny výrobců v Unii.

                     (104)

                     To by mělo negativní dopad na výrobní odvětví Unie, jelikož tento dodatečný významný objem dovozu by stlačil prodejní ceny, kterých by mohlo dosáhnout výrobní odvětví Unie, snížil by se objem prodeje výrobního odvětví Unie a rovněž jeho využití kapacity, a v důsledku toho by vzrostly i jeho výrobní náklady. Očekávaný nárůst levného dumpingového dovozu by tedy způsobil další výrazné zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie, zejména jeho ziskovost.

               5.3.   Závěr

                     (105)

                     Komise proto dospěla k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k výraznému nárůstu čínského dumpingového dovozu za ceny, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie, a k dalšímu zhoršení újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie. V důsledku toho by byla vážně ohrožena životaschopnost výrobního odvětví Unie.

               6.   ZÁJEM UNIE

                     (106)

                     V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči dovozu zámiše z ČLR nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku.

                     (107)

                     Podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení byla všem zúčastněným stranám poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska.

                     (108)

                     Bylo zkoumáno, zda existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

               6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

                     (109)

                     Ačkoli platná antidumpingová opatření bránila do značné míry dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie, výrobní odvětví Unie se stále nachází v nestabilní situaci, což potvrzuje negativní vývoj některých ukazatelů újmy.

                     (110)

                     Kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné, že by pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčené země způsobil další újmu výrobnímu odvětví Unie. Tento příliv by pravděpodobně mimo jiné způsobil ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

                     (111)

                     Komise proto dospěla k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči dovozu zámiše z ČLR je v zájmu výrobního odvětví Unie.

               6.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

                     (112)

                     V původním šetření bylo zjištěno, že uložení antidumpingových opatření by zřejmě nemělo závažný nepříznivý vliv na situaci dovozců a uživatelů v Unii. Při tomto šetření nespolupracoval žádný dovozce.

                     (113)

                     Vzhledem k tomu, že na současném přezkumu před pozbytím platnosti nespolupracovali dovozci a uživatelé, má Komise za to, že její zjištění v původním šetření jsou stále platná a že zachování opatření by na dovozce a uživatele v Unii nemělo negativní dopad, alespoň ne do významné míry.

               6.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

                     (114)

                     Komise proto dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod, vyplývající ze zájmu Unie, proti zachování současných antidumpingových opatření uložených na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z Číny.

               7.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                     (115)

                     Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající antidumpingová opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

               8.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

                     (116)

                     Z výše uvedených důvodů a v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise dospěla k závěru, že by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz zámiše pocházejícího z ČLR, uložená prováděcím nařízením (EU) č. 1153/2012, měla být zachována.

                     (117)

                     S ohledem na judikaturu Soudního dvora (13) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě možného vrácení konečného cla, protože příslušná platná ustanovení o clech takovou úrokovou sazbu neuvádějí a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát se zvolí pro celní řízení.

                     (118)

                     Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal k opatřením stanoveným v tomto nařízení žádné stanovisko,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1

               1.   Na dovoz zámiše a kombinovaného zámiše, též vystřiženého na tvar, včetně crust zámiše a kombinovaného crust zámiše, pocházejícího z Čínské lidové republiky, kódů KN 4114 10 10 a 4114 10 90, se ukládá konečné antidumpingové clo.

               2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 58,9 %.

               3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Jako sazba úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o jeden procentní bod.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 20. února 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1338/2006 ze dne 8. září 2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo z dovozu zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 251, 14.9.2006, s. 1).

            (3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1153/2012 ze dne 3. prosince 2012 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009, Úř. věst. L 334, 6.12.2012, s. 31.

            (4)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 72, 8.3.2017, s. 3).

            (5)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz zámiše pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 416, 6.12.2017, s. 15).

            (6)  https://www.globalsources.com/si/AS/Henan-Prosper/6008801452841/Homepage.htm.

            (7)  Zdroj: Eurostat

            (8)  Zdroj: Eurostat

            (9)  Podle výrobního odvětví Unie představuje jedna kůže 6,5 až 7 čtverečních stop. (7 milionů * 6,75 = 47,25 milionu)

            (10)  Adresář vystavovatelů Asijsko-tichomořského veletrhu kožedělného průmyslu (http://www.aplf.com/en-US/534/henan-prosper/6740) a článek z časopisu o kožedělném průmyslu (http://www.leathermag.com/news/newsmichael-lu-henan-prosper-skins-leather-enterprise-co-ltd)

            (11)  Přesný údaj o kapacitě je důvěrný.

            (12)  Vývozní hodnoty se vyjadřují v amerických dolarech na základě ceny dodání zboží na palubu lodi (FOB). Množství jsou vyjádřena v kilogramech.

            (13)  Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 18. ledna 2017, C-365/15, Wortmann v Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, body 35 až 39.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/591 ze dne 11. dubna 2019, kterým se mění příloha V nařízení (ES) č. 136/2004, pokud jde o zahrnutí Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a určitých jeho závislých území do seznamu třetích zemí, ze kterých je povolen vstup zásilek sena a slámy na území Unie (Text s významem pro EHP.)

text:
                  11.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 100/20

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/591
         ze dne 11. dubna 2019,
         kterým se mění příloha V nařízení (ES) č. 136/2004, pokud jde o zahrnutí Spojeného království Velké Británie a Severního Irska a určitých jeho závislých území do seznamu třetích zemí, ze kterých je povolen vstup zásilek sena a slámy na území Unie
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na směrnici Rady 97/78/ES ze dne 18. prosince 1997, kterou se stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Společenství (1), a zejména na čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 29. března 2017 Spojené království předložilo oznámení o svém záměru vystoupit z Unie podle článku 50 Smlouvy o Evropské unii (SEU). Dne 22. března 2019 přijala Evropská rada se souhlasem Spojeného království rozhodnutí (EU) 2019/476 (2) o prodloužení lhůty podle čl. 50 odst. 3 Smlouvy o EU. V souladu s uvedeným rozhodnutím, pokud Dolní sněmovna neschválí dohodu o vystoupení nejpozději do dne 29. března 2019, se lhůta stanovená podle čl. 50 odst. 3 Smlouvy o EU prodlužuje do dne 12. dubna 2019. Vzhledem k tomu, že dohoda o vystoupení nebyla do dne 29. března 2019 schválena, přestane se na Spojené království a ve Spojeném království ode dne 13. dubna 2019 (dále jen „datum vystoupení“) uplatňovat právo Unie.

                     (2)

                     Směrnice 97/78/ES stanoví základní pravidla pro veterinární kontroly produktů ze třetích zemí dovážených do Unie. Podle čl. 19 odst. 1 uvedené směrnice musí Komise sestavit seznam rostlinných produktů, které mohou představovat nebezpečí šíření nakažlivých nebo infekčních chorob zvířat do Unie, a proto musí být podrobeny veterinárním kontrolám na hranicích, a seznam třetích zemí, které smějí do Unie tyto rostlinné produkty dovážet.

                     (3)

                     Příloha IV nařízení Komise (ES) č. 136/2004 (3) tudíž zařazuje seno a slámu na seznam rostlinných produktů, na které se vztahují veterinární kontroly na hranicích, a příloha V uvedeného nařízení obsahuje seznam zemí, z nichž smějí členské státy seno a slámu dovážet.

                     (4)

                     Spojené království Velké Británie a Severního Irska poskytlo nezbytné záruky, že tato země a určitá její závislá území budou splňovat podmínky stanovené v nařízení (ES) č. 136/2004, pokud jde o vstup zásilek komodit sena a slámy na území Unie, od data vystoupení tím, že budou nadále dodržovat právní předpisy Unie během počátečního období nejméně devíti měsíců.

                     (5)

                     S ohledem na tyto zvláštní záruky poskytnuté Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska, a aby nedošlo ke zbytečnému narušení obchodu po datu vystoupení, by tudíž Spojené království Velké Británie a Severního Irska a určitá jeho závislá území měly být zařazeny na seznam zemí uvedený v příloze V nařízení (ES) č. 136/2004, ze kterých je povolen vstup zásilek sena a slámy na území Unie.

                     (6)

                     Příloha V nařízení (ES) č. 136/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (7)

                     Toto nařízení by se mělo použít ode dne 13. dubna 2019, pokud se k uvedenému datu nebude na Spojené království Velké Británie a Severního Irska a v něm nadále uplatňovat právo Unie.

                     (8)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha V nařízení (ES) č. 136/2004 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 13. dubna 2019.
            Nepoužije se však, pokud se k uvedenému datu bude na Spojené království Velké Británie a Severního Irska a v něm nadále uplatňovat právo Unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 11. dubna 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 24, 30.1.1998, s. 9.

            (2)  Rozhodnutí Evropské rady (EU) 2019/476 učiněné se souhlasem Spojeného království, ze dne 22. března 2019, o prodloužení lhůty podle čl. 50 odst. 3 Smlouvy o EU (Úř. věst. L 80 I, 22.3.2019, s. 1).

            (3)  Nařízení Komise (ES) č. 136/2004 ze dne 22. ledna 2004, kterým se stanoví postupy veterinárních kontrol produktů dovážených ze třetích zemí na stanovištích hraniční kontroly Společenství (Úř. věst. L 21, 28.1.2004, s. 11).

            PŘÍLOHA
            Příloha V nařízení (ES) č. 136/2004 se mění takto:

                        a)

                        za položku „Chile“ se vkládají nové řádky, které znějí:

                                    „GB

                                    Spojené království Velké Británie a Severního Irska

                                    GG

                                    Guernsey“

                        b)

                        za položku „Island“ se vkládá nový řádek, který zní:

                                    „JE

                                    Jersey“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/808 ze dne 20. května 2019, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

text:
                  21.5.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 133/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/808
         ze dne 20. května 2019,
         kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 uvádí seznam státních orgánů, podniků a institucí, jakož i fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů předchozí irácké vlády, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které se ke dni 22. května 2003 nacházely mimo území Iráku, podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 14. května 2019 rozhodl, že ze seznamu osob nebo subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, se odstraní čtyři položky.

                     (3)

                     Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 20. května 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

            PŘÍLOHA
            V příloze III nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 se zrušují tyto položky:

                           „25.

                           DIRECTORATE-GENERAL OF BAGHDAD ELECTRICITY DISTRIBUTION. Adresa: P.O. Box 24042, Al-Jumhuriya Street, Building 66, Baghdad, Iraq.“

                           „54.

                           IDRISI CENTRE FOR ENGINEERING CONSULTANCY (ICEC). Adresa: Museum Square, Karkh, P.O. Box 14077, Baghdad, Iraq.“

                           „90.

                           NATIONAL CENTRE FOR ENGINEERING AND ARCHITECTURAL CONSULTANCY. Adresa: Rashid Street, P.O. Box 11387, Baghdad, Iraq.“

                           „135.

                           STATE ENTERPRISE FOR FERTILISER INDUSTRIES. Adresa: P.O. Box 74, Basrah, Iraq.“