title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1343/2013 ze dne 12. prosince 2013 , kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               17.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 338/11

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1343/2013
   ze dne 12. prosince 2013,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz peroxosíranů (persíranů) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 5 a 6 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením Rady (ES) č. 1184/2007 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“). Opatření měla podobu valorického cla v sazbě 71,8 % pro všechny společnosti s výjimkou dvou čínských vyvážejících výrobců, jimž bylo přiznáno individuální clo.

         2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (2)

               Dne 10. října 2012 informovala Komise prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz persíranů pocházejících z ČLR.

               (3)

               Přezkum byl zahájen na základě odůvodněné žádosti, kterou podali dva evropští výrobci (RheinPerChemie GmbH & Co. KG a United Initiators GmbH & Co. KG) (dále jen „žadatelé“) představující 100 % celkové výroby persíranů v Unii.

               (4)

               Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

         3.   Šetření

   3.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (5)

               Šetření týkající se přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         3.2   Strany dotčené šetřením

               (6)

               Komise oficiálně vyrozuměla o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti žadatele, vyvážející výrobce v ČLR, dovozce, kteří nejsou ve spojení, a uživatele, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, výrobce v potenciálních srovnatelných zemích a zástupce ČLR. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost písemně předložit svá stanoviska a podat žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

               (7)

               S ohledem na potenciálně velký počet vyvážejících výrobců v ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení a jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení vyzvány, aby se do 15 dnů po zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu přihlásily a předložily Komisi informace požadované v uvedeném oznámení.

               (8)

               Žádný dovozce se nepřihlásil.

               (9)

               Na dotazník odpověděl pouze jeden vyvážející výrobce z ČLR. Nebylo proto nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.

               (10)

               Komise zaslala dotazníky všem známým dotčeným stranám a těm, které se přihlásily ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přezkumu. Odpovědi došly od dvou výrobců v Unii, jednoho vyvážejícího výrobce v ČLR a jednoho výrobce v Turecku, o němž se uvažovalo jako o potenciálně srovnatelné zemi.

               (11)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                              Výrobci v Unii

                                       —

                                       RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Německo

                                       —

                                       United Initiators GmbH & Co. KG, Německo

                           b)

                              Vyvážející výrobce v ČLR

                     United Initiators (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj (4)

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (12)

               Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. peroxosírany (persírany), včetně monopersíranu draselného (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80.

               (13)

               Dotčený výrobek se používá v řadě aplikací jako iniciátor nebo jako oxidační činidlo. Používá se například jako iniciátor polymerace při výrobě polymerů, jako leptadlo při výrobě desek tištěných spojů, ve vlasové kosmetice, při odšlichtování textilií, při výrobě papíru, jako čistící prostředek zubních protéz a jako dezinfekční přípravek.

               (14)

               Šetřením, stejně jako v původním šetření, se potvrdilo, že dotčený výrobek a výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR, jakož i výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní použití a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

   1.   Obecné poznámky

               (15)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo prověřeno, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu po možném pozbytí platnosti platných opatření vůči dovozu určitého zboží z ČLR.

               (16)

               Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, při šetření spolupracoval pouze jeden čínský vyvážející výrobce, který během období přezkumného šetření dotčený výrobek do Unie nevyvážel. Jak je uvedeno níže v 22. bodě odůvodnění a jak je podrobně vysvětleno v 51. až 53. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že v podstatě veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden vývozce, u něhož nebyl v původním šetření dumping zjištěn a jehož se tento přezkum netýká. V tomto případě tudíž nebylo možné provést analýzu dumpingu.

         2.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (17)

               Za účelem posouzení pravděpodobnosti obnovení dumpingu byly vzaty v úvahu informace poskytnuté spolupracujícím čínským vyvážejícím výrobcem, informace shromážděné v souladu s článkem 18 základního nařízení a dostupné údaje o nespolupracujících vyvážejících výrobcích. Dostupné údaje byly převzaty ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, z informacíc zveřejněných v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který v březnu 2013 zahájily Spojené státy americké (dále jen „USA“) (5), ze statistik, které má Komise k dispozici, tj. z měsíčních údajů předávaných členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení („databáze podle čl. 14 odst. 6“), a z údajů Eurostatu o dovozu.

         a)   Ceny a objem dovozu do Unie z ČLR a dalších třetích zemí

               (18)

               Z údajů dostupných v šetření vyplynulo, že prakticky veškerý dovoz z ČLR během období přezkumného šetření uskutečnil jeden čínský vývozce, u něhož v původním šetření nebyl dumping zjištěn (6). Na tento dovoz se tudíž antidumpingová opatření nevztahují. V uvedeném období zůstávaly ceny tohoto dovozu pod úrovní cen výrobního odvětví Unie.

               (19)

               Navzdory skutečnosti, že čínské dovozní ceny do Unie vzrostly v posuzovaném období o 29 %, byly stále ještě nízké a v období přezkumného šetření se podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie se rovněž zvýšily, leč méně výrazným tempem o 7 %.

               (20)

               Jediný spolupracující čínský vývozce, na nějž se vztahují stávající antidumpingová opatření, nevyvážel dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření. Šetření však ukázalo, že vyvážel za dumpingové ceny na trhy třetích zemí a že jeho ceny byly ještě nižší než ceny stávajícího dovozu z ČLR na trh Unie. Z toho lze vyvodit, že čínští vývozci nadále provádějí dumping a že jejich ceny jsou nízké.

               (21)

               Trh Unie zhruba tvoří dovoz ze tří zemí: Číny, Turecka a USA, které mají 8 % až 10 % podíl na trhu, a na dva výrobce v Unii připadá podíl na trhu ve výši přibližně 65 % až 75 %. Šetření prokázalo, že USA jsou i nadále přítomny na trhu Unie a během období přezkumného šetření představovaly přibližně jednu třetinu celkového dovozu. Ceny dovozu z USA byly v průměru o 10 % vyšší než dovozní ceny z ČLR. To, spolu s pozorovaným podbízením vůči cenám výrobního odvětví Unie, naznačuje, že čínský dovoz nadále vyvolával tlak na snižování prodejních cen v Unii.

               (22)

               Jak bylo uvedeno výše v 18. bodě odůvodnění, čínský dovoz byl v období přezkumného šetření záležitostí jediného vývozce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se objem tohoto dovozu zvýšil o 24 % a odpovídající podíl na trhu vzrostl v témže období z 8 % na 9,6 % celkové spotřeby Unie.

               (23)

               Je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na persírany z ČLR. Po zrušení těchto opatření objem dovozu z ČLR vzrostl z necelých 200 tun v roce 2001 na více než 4 000 tun v roce 2003 a v roce 2006 se více než zdvojnásobil na téměř 9 000 tun. Jinými slovy, za několik málo let připadalo na čínský dovoz více než 20 % trhu Unie. V období 2003–2006 se čínský podíl na trhu zdvojnásobil, zatímco spotřeba se zvýšila o 7 %. Z toho je jasné, že v případě neexistence antidumpingových opatření jsou čínští vývozci schopni získat pro sebe značnou část podílu na trhu Unie.

               (24)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a úvahám, zejména k čínské reakci na zrušení opatření na trhu Unie v roce 2001, úrovni čínských cen během období přezkumného šetření a pokračujícím dumpingovým praktikám na trzích třetích zemí, lze usuzovat, že pokud by stávající opatření byla zrušena, v krátkodobém horizontu by se na trhu Unie pravděpodobně znovu objevilo velké množství levného čínského dovozu.

         b)   Cenové chování čínských výrobců na jiných vývozních trzích

               (25)

               Jak bylo uvedeno výše v 16. bodě odůvodnění, spolupracující čínská společnost nevyvážela do Unie během období přezkumného šetření a nebylo možné porovnat její běžné hodnoty na domácím trhu s vývozními cenami do Unie. Bylo však posouzeno, jak je uvedeno v 24. bodě odůvodnění, zda byl v průběhu období přezkumného šetření vývoz této společnosti do třetích zemí realizován za dumpingové ceny. Jelikož této společnosti bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, byly běžné hodnoty stanoveny na základě jejích údajů.

               (26)

               U tří typů dotčeného výrobku, jejichž prodej na domácím trhu byl reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byly běžné hodnoty určeny na základě cen, které platili nezávislí odběratelé na domácím trhu. U jednoho typu výrobku bylo nutno vypočítat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly k určení běžné hodnoty dotyčného typu použity výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk dosahovaný v běžném obchodním styku z prodeje na domácím trhu.

               (27)

               Výsledkem srovnání běžné vážené průměrné hodnoty a vážené průměrné vývozní ceny, na základě ceny ze závodu do třetích zemí, stanovené na základě vykázaných a ověřených údajů, bylo vážené průměrné dumpingové rozpětí 9,4 %.

               (28)

               Pokud jde o cenové chování, existence antidumpingových opatření v Indií a USA rovněž jasně svědčí o dumpingových praktikách čínských vyvážejících výrobců na jiných trzích.

         c)   Atraktivita trhu Unie

               (29)

               Šetření ukázalo, že spolupracující čínská společnost vyvážela do mnoha třetích zemí, jako je Brazílie, Indonésie, Malajsie, Jižní Afrika, Jižní Korea, Tchaj-wan, Thajsko a Spojené arabské emiráty. Vývozní ceny spolupracující čínské společnosti na trhy třetích zemí byly porovnány s úrovní prodejních cen výrobního odvětví Unie a dovozními cenami pro ČLR během období přezkumného šetření na trhu Unie. Toto srovnání prokázalo, že v období přezkumného šetření se spolupracující čínský vývozce výrazně cenově podbízel, a to až do 40 % cen výrobního odvětví Unie.

               (30)

               Z této analýzy na jedné straně vyplývá, že ceny na trhu Unie jsou vyšší, a jsou tedy velmi atraktivní, a na druhé straně, že ceny, které nabízejí jiní čínští vývozci, jsou nižší než stávající čínské dovozní ceny na trhu Unie.

               (31)

               Rovněž je pozoruhodné, že běžné hodnoty spolupracující společnosti byly během období přezkumného šetření celkově nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Potvrzuje to přitažlivost trhu Unie, jelikož by čínským výrobcům nesporně přinášel vyšší zisky. Zdá se, že nízká úroveň cen v Číně není způsobena ničím jiným, než značnou výrobní kapacitou a nabídkou dotčeného výrobku.

               (32)

               Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění, některé trhy ve třetích zemích, jako je USA a Indie, se staly pro čínské vývozce méně atraktivními z důvodu existence antidumpingových opatření. Kromě toho bylo zjištěno, že na trzích dalších třetích zemí se obchoduje za relativně nižší ceny než na trhu Unie. Pokud jde o trhy dalších třetích zemí, kde neplatí opatření, ty už zásobují společnosti, které tam působí, a případná volná kapacita v ČLR by tedy byla pravděpodobně využita pro vývoz na trh Unie.

               (33)

               Na základě výše uvedeného se očekává, že pokud by stávající opatření byla zrušena, čínský dovoz by se obnovil ve větším objemu a vyvíjel by větší cenový tlak na trhu Unie.

         d)   Výrobní kapacita a přebytečná kapacita dostupná pro vývoz

               (34)

               Jelikož nebyly k dispozici jiné informace, byla v souladu s článkem 18 základního nařízení provedena analýza volné kapacity v ČLR na základě dostupných údajů, konkrétně podle neúplných informací od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce o situaci na trhu v ČLR, od výrobního odvětví Unie a podle veřejně dostupných informací na úrovni pěti hlavních výrobců zjištěných v ČLR a údajů získaných v zahajovací fázi. Informace poskytnuté z těchto zdrojů se ukázaly být v souladu.

               (35)

               Na základě těchto informací se předpokládá, že ČLR má volnou výrobní kapacitu na více než 100 tisíc tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

               (36)

               Na základě míry využití kapacity spolupracujícího výrobce se dospělo k závěru, že ČLR má k dispozici potenciálně významné kapacity, které by mohly být použity k zvýšení výroby a přesměrování na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti.

         e)   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

               (37)

               S ohledem na výše uvedené se mělo za to, že pokud by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobně by došlo k obnovení dumpingu. Na pravděpodobnost obnovení dumpingu v případě zrušení stávajících opatření ukazuje zejména úroveň zjištěné běžné hodnoty v Číně, dumpingové chování spolupracujícího výrobce na trzích třetích zemí, existence antidumpingových opatření vůči čínským vývozcům v Indii a USA, přitažlivost trhu Unie v porovnání s jinými trhy a dostupnost významné výrobní kapacity v ČLR.

         D.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Definice výrobního odvětví Unie

               (38)

               Současné šetření potvrdilo, že persírany vyrábějí pouze dva výrobci v Unii. Ti představují 100 % celkové výroby v Unii během období přezkumného šetření. Oba výrobci podpořili žádost o přezkum a při šetření spolupracovali.

               (39)

               Tyto dvě společnosti tedy tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a budou dále označovány jako „výrobní odvětví Unie“.

         2.   Předběžná poznámka

               (40)

               V zájmu zachování důvěrnosti podle článku 19 základního nařízení jsou údaje týkající se dvou výrobců v Unii předkládány v podobě indexu nebo rozpětí.

               (41)

               Informace o dovozu byly analyzovány na úrovni kódu KN pro tři hlavní typy obdobného výrobku, tj. persíranu amonného, persíranu sodného a persíranu draselného, a na úrovni kódu TARIC pro čtvrtý typ, tj. monopersíranu draselného. Analýza dovozu byla doplněna o údaje shromážděné na základě čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

         3.   Spotřeba v Unii

               (42)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a údajů o dovozu podle Eurostatu na úrovni kódu KN a kódu TARIC.

               (43)

               Spotřeba Unie v období přezkumného šetření byla o něco málo vyšší než na začátku posuzovaného období. Mezi roky 2009 a 2010 byl zaznamenán nárůst o 22 %, ale poté spotřeba postupně klesla přibližně o 18 %.

                  Tabulka 1

                  Spotřeba

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Spotřeba (t)

                           25 000 – 35 000

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                           25 000 – 35 000

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              122

                              114

                              103

                              Zdroj: odpovědi na dotazník, Eurostat, databáze podle čl. 14 odst. 6.

         4.   Objem, ceny a tržní podíl dovozu z ČLR

               (44)

               Objem dovozu z ČLR a jeho podíl na trhu byl analyzován na základě údajů Eurostatu a údajů sebraných v souladu s čl. 14 odst. 6 základního nařízení.

               (45)

               Z porovnání výše uvedených databází vyplývá, že veškerý dovoz z ČLR pochází od jedné společnosti, u níž nebyl v původním šetření zjištěn dumping. V důsledku toho není možné analyzovat podíl dumpingového dovozu z ČLR na trhu a jeho cenový vývoj.

               (46)

               Dále, jelikož čínští vyvážející výrobci, na než se vztahuje režim antidumpingových opatření, nevyváželi dotčený výrobek do Unie během období přezkumného šetření, nebylo možné vypočítat cenové podbízení pro ČLR.

         5.   Dovoz z jiných třetích zemí

               (47)

               V následující tabulce je uveden objem dovozu z jiných zemí, jeho ceny a podíl na trhu během posuzovaného období. Tyto údaje byly zjištěny na základě statistických informací na úrovni kódů KN a kódu TARIC. Jak je vysvětleno ve 40. bodě odůvodnění, z důvodu důvěrnosti se údaje o podílech na trhu zveřejňují ve formě indexu.

                  Tabulka 2

                  Dovoz z jiných třetích zemí

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                              Turecko

                           Objem dovozu (v tunách)

                           2 326

                           3 002

                           2 360

                           3 026

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              129

                              101

                              130

                           Cena (v EUR za tunu)

                           1 137

                           1 010

                           1 130

                           1 158

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              89

                              99

                              102

                           Podíl na trhu

                              Index

                           100

                           106

                           89

                           126

                              USA

                           Objem dovozu (v tunách)

                           3 662

                           3 951

                           4 156

                           2 556

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              108

                              114

                              70

                           Cena (v EUR za tunu)

                           1 053

                           1 170

                           1 201

                           1 099

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              111

                              114

                              104

                           Podíl na trhu

                              Index

                           100

                           88

                           100

                           68

                              Ostatní třetí země

                           Objem dovozu (v tunách)

                           1 652

                           1 605

                           1 420

                           1 105

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              97

                              86

                              67

                           Cena (v EUR za tunu)

                           1 443

                           1 518

                           1 605

                           1 738

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              105

                              111

                              120

                           Podíl na trhu

                              Index

                           100

                           80

                           76

                           65

                              Třetí země celkem

                           Objem dovozu (v tunách)

                           7 640

                           8 558

                           7 936

                           6 687

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              112

                              104

                              88

                           Cena (v EUR za tunu)

                           1 163

                           1 179

                           1 252

                           1 231

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              101

                              108

                              106

                           Podíl na trhu

                              Index

                           100

                           92

                           91

                           85

                              Zdroj: Eurostat a TARIC.

               (48)

               Objem dovozu z dalších třetích zemí na trh Unie poklesl během posuzovaného období zhruba o 12 % a průměrná cena se za stejné období zvýšila o 6 %. Podíl na trhu, o který přišly další třetí země, získaly zčásti čínský dovoz a výrobní odvětví Unie. Ve stejném období výrobní odvětví Unie zvýšilo své ceny v průměru o 7 %, jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění.

         6.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   6.1   Předběžné poznámky

               (49)

               Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.

         6.2   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (50)

               Výroba výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období výrazně zvýšila. Tento nárůst byl nejvýraznější v letech 2009 a 2010, kdy výroba vzrostla o 32 procentních bodů. Poté zůstala stabilní a mírně poklesla mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření.

                  Tabulka 3

                  Celková výroba v Unii

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Výroba (v tunách)

                           20 000 – 30 000

                           25 000 – 35 000

                           25 000 – 35 000

                           25 000 – 35 000

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              132

                              135

                              125

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (51)

               Výrobní kapacita zůstala v průběhu posuzovaného období stabilní. Jak rostla výroba v letech 2009–2011, i využití kapacity vykázalo celkové zvýšení o 34 %. Tato tendence se v období přezkumného šetření změnila, neboť pokles výroby vedl rovněž k nižšímu využití kapacity o šest procentních bodů, jak je uvedeno níže:

                  Tabulka 4

                  Výrobní kapacita a využití kapacity

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Výrobní kapacita (v tunách)

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                           35 000 – 45 000

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Využití kapacity

                           60 %

                           79 %

                           81 %

                           75 %

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              131

                              134

                              124

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.3   Zásoby

               (52)

               Ačkoli konečný stav zásob výrobního odvětví Unie značně vzrostl mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření, s ohledem na úroveň produkce zůstává jejich úroveň relativně nízká.

                  Tabulka 5

                  Konečný stav zásob

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Konečný stav zásob (v tunách)

                           500 – 1 500

                           1 000 – 2 000

                           2 000 – 3 000

                           1 500 – 2 500

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              144

                              227

                              184

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.4   Objem prodeje

               (53)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, kopíroval vývoj spotřeby s vrcholem v roce 2010 a dále klesal v následujících letech až do konce období přezkumného šetření. V posuzovaném období se zvýšil o 6 %.

                  Tabulka 6

                  Prodej odběratelům, kteří nejsou ve spojení

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Objem (v tunách)

                           15 000 – 25 000

                           20 000 – 30 000

                           20 000 – 30 000

                           15 000 – 25 000

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              122

                              113

                              106

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.5   Podíl na trhu

               (54)

               Jelikož objem prodeje do Unie sledoval vývoj spotřeby, zůstal podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období poměrně stálý.

                  Tabulka 7

                  Podíl na trhu Unie

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

                           65 % – 75 %

                           65 % – 75 %

                           65 % – 75 %

                           65 % – 75 %

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              103

                              Zdroj: odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a TARIC

         6.6   Růst

               (55)

               Jak je vysvětleno výše, růst spotřeby v Unii nepřekročil během posuzovaného období 3 procentní body. Ve stejném období se výrobnímu odvětví Unie podařilo mírně zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu.

         6.7   Zaměstnanost a produktivita

               (56)

               Úroveň zaměstnanosti výrobního odvětví Unie se mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření udržela na stálé úrovni. V souladu s vývojem výroby však produktivita na zaměstnance, měřená výstupem v tunách na zaměstnance, v tomto období viditelně vzrostla. Podrobné údaje jsou uvedeny níže:

                  Tabulka 8

                  Celková zaměstnanost a produktivita v Unii

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Index zaměstnanců

                           100

                           100

                           103

                           101

                           Index produktivity

                           100

                           132

                           131

                           124

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.8   Jednotkové prodejní ceny

               (57)

               Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zvýšily o 7 %. Tento 7 % nárůst průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie lze vysvětlit změnou ve skladbě sortimentu, který během posuzovaného období prodávalo. Tato cena, a to i s přihlédnutím k potenciálním rozdílům ve skladbě sortimentu, byla mnohem vyšší než cena, kterou si účtoval spolupracující čínský výrobce za vývoz do třetích zemí.

                  Tabulka 9

                  Jednotková cena prodeje v Unii

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Jednotková cena prodeje Unie (EUR/t)

                           1 100 – 1 300

                           1 100 – 1 300

                           1 200 – 1 400

                           1 200 – 1 400

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              100

                              105

                              107

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.9   Ziskovost

               (58)

               V roce 2009 byla ziskovost výrobního odvětví Unie téměř nulová. Následně v období od roku 2010 do období přezkumného šetření se ziskovost držela nad 10 %. Náhlý růst indexu ziskovosti mezi rokem 2009 a 2010 je výsledkem velmi nízké výchozí úrovně v roce 2009, což byl pro výrobní odvětví Unie kritický rok. V roce 2011 byla vysoká ziskovost výsledkem mimořádných jednorázových úspor nákladů, které se v budoucnosti nebudou opakovat. To se již bylo projevilo na nižší ziskovosti v období přezkumného šetření a tento vývoj pokračuje.

                  Tabulka 10

                  Ziskovost

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Ziskovost prodeje Unie

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              2 400

                              3 336

                              1 854

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.10   Investice a návratnost investic

               (59)

               Šetření ukázalo, že výrobní odvětví Unie si dokázalo udržet vysokou úroveň investic v celém posuzovaném období.

               (60)

               Návratnost investic věrně napodobovala vývoj ziskovosti v letech 2009 a 2011, který, jak je vysvětleno v 58. bodě odůvodnění, není reprezentativní.

                  Tabulka 11

                  Investice a návratnost investic

                           Index (2009 = 100)

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                              Investice

                              100

                              71

                              110

                              99

                              Návratnost investic

                           100

                           3 166

                           4 647

                           2 455

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.11   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

               (61)

               Peněžní tok, který ovlivňuje schopnost výrobního odvětví samofinancovat svou činnost a je vyjádřen jako procento obratu dotčeného výrobku, sledoval podobný vývoj jako ziskovost. Až do roku 2011 se výrazně lepšil a během období přezkumného šetření klesal.

                  Tabulka 12

                  Peněžní tok

                           2009

                           2010

                           2011

                           Období přezkumného šetření

                           Peněžní tok

                              Index (2009 = 100)

                              100

                              288

                              381

                              172

                              Zdroj: odpovědi na dotazník.

         6.12   Mzdy

               (62)

               I když počet osob zaměstnaných v odvětví Unie zůstal stabilní, jejich mzdy se v posuzovaném období zvýšily o 12 %.

         6.13   Velikost dumpingového rozpětí

               (63)

               Jak je vysvětleno výše, v posuzovaném období nedošlo k dumpingovému dovozu z ČLR, a proto nelze posoudit velikost dumpingového rozpětí.

         6.14   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (64)

               Vzhledem k neexistenci levného dumpingového dovozu z ČLR, relativně vysokému využívání výrobní kapacity a zvýšení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, jeho úrovni ziskovosti a příznivému vývoji některých finančních ukazatelů, lze dospět k závěru, že v průběhu posuzovaného období se výrobnímu odvětví Unie podařilo překonat účinky minulého dumpingu. Hospodářské oživení však nastalo teprve nedávno a v průběhu období přezkumného šetření byl na trhu Unie zaznamenán i určitý pokles různých ukazatelů újmy, jako je ziskovost, peněžní tok, návratnost investic a úroveň investic.

         7.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

               (65)

               Šetření ukázalo, že dovoz levných dumpingových výrobků z ČLR na trh Unie skončil hned po uložení původních opatření v roce 2007 a v průběhu posuzovaného období nebo v období přezkumného šetření nebyl pozorován. Dovoz z ČLR na trh Unie pochází od jediného čínského výrobce, u něhož nebyl v původním šetření zjištěn dumping. Výrobní odvětví Unie mohlo díky tomu dosáhnout vysoké úrovně výroby, zvýšit svůj objem prodeje, průměrnou prodejní cenu, podíl na trhu a ziskovost a zlepšit svou celkovou finanční situaci.

               (66)

               Proto byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu. Vzhledem k poklesu spotřeby a zhoršení některých ukazatelů újmy během období přezkumného šetření, jak je uvedeno výše, je situace výrobního odvětví Unie i nadále nestabilní.

         E.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

   1.   Předběžné poznámky

               (67)

               Aby mohla být posouzena pravděpodobnost obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti, byl analyzován možný dopad dovozu z ČLR na trh Unie a na výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (68)

               Analýza se zaměřila na volnou kapacitu v ČLR a na chování čínských vývozců na trzích třetích zemí a na trhu Unie.

         2.   Volná kapacita v ČLR

               (69)

               Podle informací získaných a ověřených během šetření se odhaduje, že v Číně je k dispozici kapacita na výrobu přibližně 100 tisíc tun dotčeného výrobku. Kromě toho existuje několik malých výrobců rozptýlených po celé zemi, kteří toto číslo ještě zvyšují.

               (70)

               Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců nejsou k dispozici žádné údaje o přesném podílu této kapacity, která je volná a dala byl se využít pro vývoz dotčeného výrobku na trh Unie. Šetření však prokázalo, že jediný čínský spolupracující výrobce má přibližně 30 % volné kapacity. Pokud se tento údaj extrapoluje na všechny čínské společnosti, znamenalo by to, že v současné době existuje v ČLR volná kapacit na výrobu více než 30 tisíc tun.

               (71)

               I kdyby čínské společnosti nevyužívaly svou plnou kapacitu, na základě výše uvedeného lze soudit, že v ČLR by bylo k dispozici pro vývoz 20–25 tisíc tun dotčeného výrobku. S ohledem na zjištění a závěry uvedené v 22. až 44. bodě odůvodnění je zřejmé, že pokud by opatření nebyla prodloužena, dostupná volná kapacita v Číně by byla určena na vývoz na trh Unie. Na tento potenciálně dodatečný objem vývozu by se mělo nahlížet v souvislosti se spotřebou Unie, která v období přezkumného šetření činila přibližně 25 000 až 35 000 tun.

         3.   Vývoz z ČLR

               (72)

               Jak je uvedeno v 20. bodě odůvodnění, šetření ukázalo, že čínský vývoz do třetích zemí byl realizován za dumpingové ceny. Kromě toho výsledky přezkumů prováděných příslušnými orgány v USA a v Indii vedly k doporučení, aby platná antidumpingová opatření uložená na persírany z ČLR byla prodloužena. V této situaci lze předpokládat, že volná výrobní kapacita čínských vývozců bude využita hlavně pro výrobu na vývoz na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Jak je objasněno v 32. bodě odůvodnění výše, vzhledem k tomu, že trhy dalších třetích zemí, na něž se opatření nevztahují, již zásobují tam působící společnosti, případná volná kapacita dostupná v ČLR by byla pravděpodobně využita k vývozu dotčeného výrobku na trh Unie.

               (73)

               S ohledem na minulé dumpingové praktiky čínských vývozců, které vedly k uložení platných opatření, a vzhledem k jejich současnému dumpingovému chování v třetích zemích lze vyvodit závěr, že tento objem vývozu do Unie by se uskutečňoval za dumpingové ceny.

               (74)

               Navíc, jak bylo uvedeno v 23. bodě odůvodnění výše, je třeba připomenout, že v letech 1995 až 2001 byla uložena antidumpingová opatření na vývoz persíranů z ČLR. Jelikož tato opatření nebyla prodloužena, dovoz z ČLR se zvýšil z necelých 200 tun v roce 2001 na téměř 10 000 tun v roce 2006, a tím získal na trhu Unie více než 20 % podíl.

         4.   Závěr

               (75)

               S ohledem na výsledky šetření, zejména ohledně volné kapacity v ČLR, pokračování čínského dumpingu do třetích zemí, omezené schopnosti čínských vývozců prodávat na jiných hlavních trzích třetích zemí a jejich prokazatelné schopnosti přesměrovat vývoz na trh Unie, se má za to, že zrušení uložených opatření by oslabilo postavení výrobního odvětví Unie na jeho hlavním trhu a že by se v důsledku pravděpodobného čínského dovozu za dumpingové ceny zopakovala způsobená újma. Neexistuje žádný důvod k domněnce, že by lepší výsledky výrobního odvětví Unie dosažené díky platným opatřením zůstaly zachovány nebo by dále posílily, pokud by opatření byla zrušena. Naopak, existují příznivé podmínky pro pravděpodobný přesun čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu. Tento dovoz by pravděpodobně poškodil pozitivní vývoj na trhu Unie, jenž se projevil v posuzovaném období. Pravděpodobný objem dumpingového dovozu z ČLR by dokázal vyvinout tlak na prodejní ceny výrobního odvětví Unie a způsobit mu ztrátu podílu na trhu. To by mělo nepříznivý dopad na finanční výsledky výrobního odvětví Unie, které je stále nestabilní, jak je vysvětleno v 66. bodě odůvodnění.

         F.   ZÁJEM UNIE

   1.   Úvod

               (76)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl určen na základě zhodnocení zájmů různých subjektů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

               (77)

               Toto šetření je přezkumem stávajících opatření, a proto bylo možné posoudit případný nepřípustný nepříznivý dopad stávajících antidumpingových opatření na zúčastněné strany.

         2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (78)

               V 70. bodě odůvodnění výše byl učiněn závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti. Zachování opatření by tedy bylo ke prospěchu výrobního odvětví Unie, jelikož výrobci v Unii by měli být schopni udržet objem prodeje, podíl na trhu, ziskovost a celkově pozitivní hospodářskou situaci. Naopak ukončení platnosti opatření by vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož lze důvodně očekávat změnu orientace čínského dovozu na trh Unie za dumpingové ceny a ve velkém objemu, což by vedlo k obnovení újmy.

         3.   Zájem uživatelů

               (79)

               Žádný ze 44 oslovených uživatelů na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Uživatelé nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož uživatelé neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Kromě toho šetření ukázalo, že dopad dotčeného výrobku na náklady navazujících výrobků je spíše okrajový a zachování opatření nebude mít nepříznivý dopad na výrobní odvětví uživatelů. Šetření rovněž odhalilo, že vzhledem k charakteru dotyčného produktu, jakož i vzhledem k několika zdrojům zásobování trhu, mohou uživatelé snadno přejít k jinému dodavateli.

         4.   Zájem dovozců

               (80)

               Žádný ze čtrnácti oslovených dovozců na dotazník neodpověděl ani nespolupracoval. Dovozci nespolupracovali ani při původním šetření. Jelikož dovozci neprojevili zájem, byl učiněn závěr, že zachování opatření by nebylo proti jejich zájmu. Šetřením bylo zjištěno, že dovozci mohou snadno nakupovat od různých zdrojů, které jsou v současné době dostupné na trhu, zejména od výrobního odvětví Unie, od vývozců z USA a od čínských vývozců, kteří prodávají za ceny, jež nejsou dumpingové.

         5.   Závěr

               (81)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

         G.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (82)

               Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

               (83)

               Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých peroxosíranů (persíranů) pocházejících z ČLR uložená nařízením (ES) č. 1184/2007 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.

               (84)

               Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společností, pro něž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v příloze tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů), včetně monopersíranu draselného, v současnosti kódů KN 2833 40 00 a ex 2842 90 80 (kód TARIC 2842908020), pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:

               Společnost

               Antidumpingové clo

               Doplňkový kód TARIC

               ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Šanghaj

               0,0 %

               A820

               United Initiators (Shanghai) Co., Ltd

               24,5 %

               A821

               Všechny ostatní společnosti

               71,8 %

               A999

         3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 12. prosince 2013.

            Za Radu

            předseda

         J. NEVEROVIC

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 265, 11.10.2007, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 305, 10.10.2012, s. 15.

      (4)  Je třeba připomenout, že podle nařízení Rady (ES) č. 1184/2007, které uložilo konečné antidumpingové clo z dovozu peroxosíranů (persíranů) pocházejících ze Spojených států amerických, Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu, název společnosti United Initiators Shanghai Co., Ltd. zněl Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Šanghaj. Ke změně názvu došlo v důsledku změny vlastnictví v roce 2008.

      (5)  Č. A-570-847 (Přezkum)

      (6)  Společnost uvedená v tomto bodě odůvodnění není v tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti znovu přezkoumávána, neboť v původním šetření bylo pro tuto společnost stanoveno nulové clo (nařízení Rady (ES) č. 1184/2007).

      PŘÍLOHA
      Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který fakturu vystavil, v tomto formátu:

                  1)

                  Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

                  2)

                  Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) peroxosíranů prodaných na vývoz do Evropské unie, jichž se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

            Datum a podpis


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 550/2012 ze dne 25. června 2012 , kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012

text:
               26.6.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 165/43

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 550/2012
   ze dne 25. června 2012,
   kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Výše reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/2012 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a cla byly naposledy změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 526/2012 (4).

               (2)

               Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 951/2006.

               (3)

               Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve po té, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. června 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 254, 30.9.2011, s. 12.

      (4)  Úř. věst. L 160, 21.6.2012, s. 16.

      PŘÍLOHA

         Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 26. června 2012

                  (v EUR)

                  Kód KN

                  Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

                  Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

                  1701 12 10 (1)

                  37,58

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  37,58

                  3,33

                  1701 13 10 (1)

                  37,58

                  0,01

                  1701 13 90 (1)

                  37,58

                  3,63

                  1701 14 10 (1)

                  37,58

                  0,01

                  1701 14 90 (1)

                  37,58

                  3,63

                  1701 91 00 (2)

                  46,85

                  3,41

                  1701 99 10 (2)

                  46,85

                  0,28

                  1701 99 90 (2)

                  46,85

                  0,28

                  1702 90 95 (3)

                  0,47

                  0,23

         (1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (3)  Na 1 % obsahu sacharosy.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/987 ze dne 30. května 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Ail violet de Cadours (CHOP))

text:
               13.6.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 149/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/987
   ze dne 30. května 2017
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Ail violet de Cadours (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Ail violet de Cadours“ předložená Francií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Ail violet de Cadours“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Ail violet de Cadours“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6. Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 30. května 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 41, 8.2.2017, s. 22.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 703/2013 ze dne 23. července 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               24.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 199/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 703/2013
   ze dne 23. července 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. července 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  131,1

                  ZZ

                  131,1

                  0805 50 10

                  AR

                  87,6

                  TR

                  70,0

                  UY

                  86,4

                  ZA

                  88,6

                  ZZ

                  83,2

                  0806 10 10

                  CL

                  51,4

                  EG

                  168,7

                  TR

                  169,6

                  ZZ

                  129,9

                  0808 10 80

                  AR

                  168,0

                  BR

                  112,4

                  CL

                  124,1

                  CN

                  95,8

                  NZ

                  134,2

                  US

                  165,4

                  ZA

                  158,0

                  ZZ

                  136,8

                  0808 30 90

                  AR

                  96,7

                  CL

                  140,8

                  CN

                  77,3

                  NZ

                  162,9

                  TR

                  174,5

                  ZA

                  118,8

                  ZZ

                  128,5

                  0809 10 00

                  TR

                  192,1

                  ZZ

                  192,1

                  0809 29 00

                  TR

                  313,7

                  ZZ

                  313,7

                  0809 30

                  TR

                  178,6

                  ZZ

                  178,6

                  0809 40 05

                  BA

                  58,4

                  MK

                  99,6

                  TR

                  118,8

                  XS

                  95,4

                  ZZ

                  93,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 747/2013 ze dne 1. srpna 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               2.8.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 206/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 747/2013
   ze dne 1. srpna 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 1. srpna 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0707 00 05

                  TR

                  147,7

                  ZZ

                  147,7

                  0709 93 10

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  AR

                  86,0

                  BO

                  73,4

                  CL

                  73,3

                  TR

                  71,0

                  UY

                  86,3

                  ZA

                  96,7

                  ZZ

                  81,1

                  0806 10 10

                  CL

                  140,3

                  EG

                  219,0

                  MA

                  158,2

                  MX

                  242,3

                  TR

                  178,0

                  ZZ

                  187,6

                  0808 10 80

                  AR

                  166,8

                  BR

                  115,9

                  CL

                  113,6

                  CN

                  96,3

                  NZ

                  136,1

                  US

                  149,4

                  ZA

                  119,8

                  ZZ

                  128,3

                  0808 30 90

                  AR

                  133,4

                  CL

                  147,5

                  NZ

                  177,1

                  TR

                  159,1

                  ZA

                  115,5

                  ZZ

                  146,5

                  0809 29 00

                  CA

                  303,6

                  TR

                  340,3

                  ZZ

                  322,0

                  0809 30

                  TR

                  149,1

                  ZZ

                  149,1

                  0809 40 05

                  BA

                  56,0

                  XS

                  61,9

                  ZZ

                  59,0

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1169 ze dne 26. června 2017 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
                  1.7.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 170/56

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1169
      ze dne 26. června 2017
      o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

                  (2)

                  Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

                  (3)

                  Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

                  (4)

                  Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

                  (5)

                  Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
      Článek 2
      Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
      Článek 3
      Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 26. června 2017.

               Za Komisi,

               jménem předsedy,

            Stephen QUEST

               generální ředitel

               Generální ředitelství pro daně a celní unii

         (1)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

         PŘÍLOHA

                     Popis zboží

                     Zařazení
                     (kód KN)

                     Odůvodnění

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Výrobek ve formě kuličky (tzv. „paintball“) sestávající z pevné želatinové skořápky obsahující barvu na bázi vody.
                     Výrobek je určen k použití jako náboj do paintballové zbraně (zbraň na stlačený vzduch s rychlostí odpalu 91 metrů za sekundu) během hry pro více hráčů zvané „paintball“.
                     Viz obrázky (*1).

                     9306 90 90

                     Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 1 písm. s) ke kapitole 95 a na znění kódů KN 9306 , 9306 90  a 9306 90 90 .
                     Výrobek je určen jako náboj pro paintballové zbraně, které vzhledem ke značné rychlosti odpalu patří mezi zbraně na stlačený vzduch čísla 9304  (viz nařízení Komise (ES) č. 242/96 (Úř. věst. L 31, 9.2.1996, s. 16)).
                     Paintball je, podobně jako broky nebo plitky, náboj určený pro střílení se zbraněmi na stlačený vzduch. Z tohoto důvodu patří paintball mezi ostatní druhy střeliva (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 9306 , části A) třetí odstavec).
                     Zařazení jako výrobek kapitoly 95 je proto vyloučeno podle ustanovení poznámky 1 písm. s) uvedené kapitoly.
                     Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 9306 90 90  jako náboj.

            (*1)  Obrázky slouží pouze pro informaci.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 901/2013 ze dne 19. září 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               20.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 250/32

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 901/2013
   ze dne 19. září 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. září 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  XS

                  46,1

                  ZZ

                  45,9

                  0707 00 05

                  MK

                  46,1

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  83,9

                  0709 93 10

                  TR

                  134,6

                  ZZ

                  134,6

                  0805 50 10

                  AR

                  125,2

                  CL

                  140,4

                  IL

                  142,1

                  TR

                  117,7

                  UY

                  113,9

                  ZA

                  117,4

                  ZZ

                  126,1

                  0806 10 10

                  EG

                  187,8

                  TR

                  157,7

                  ZZ

                  172,8

                  0808 10 80

                  AR

                  100,7

                  BA

                  105,9

                  BR

                  41,7

                  CL

                  109,8

                  CN

                  66,9

                  NZ

                  139,2

                  US

                  143,0

                  ZA

                  102,1

                  ZZ

                  101,2

                  0808 30 90

                  AR

                  231,4

                  CL

                  29,5

                  CN

                  82,5

                  TR

                  132,4

                  ZZ

                  119,0

                  0809 30

                  TR

                  125,5

                  ZZ

                  125,5

                  0809 40 05

                  BA

                  38,9

                  XS

                  46,6

                  ZZ

                  42,8

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1845 ze dne 14. října 2015, kterým se pro účetní období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016 stanovují úrokové sazby používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob

text:
               15.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1845
   ze dne 14. října 2015,
   kterým se pro účetní období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016 stanovují úrokové sazby používané pro výpočet nákladů na financování intervenčních opatření ve formě nákupu, skladování a odbytu zásob
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 a 4 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. a) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 (2) stanoví, že výdaje vztahující se k finančním nákladům, které členským státům vznikly při mobilizaci finančních prostředků pro nákup produktů, budou určeny v souladu s metodami stanovenými v příloze I uvedeného nařízení.

               (2)

               Podle bodu I.1 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se výpočet těchto finančních nákladů provádí na začátku každého účetního období na základě jednotné úrokové sazby platné pro celou Unii, kterou stanoví Komise. Tato úroková sazba odpovídá průměru termínované tříměsíční a dvanáctiměsíční sazby EURIBOR zaznamenané v průběhu referenčního období šesti měsíců, které stanoví Komise, s jejich příslušným třetinovým a dvoutřetinovým vážením; tomu předchází sdělení členských států podle prvního pododstavce bodu I.2 uvedené přílohy.

               (3)

               Druhý pododstavec bodu I.2 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 dále stanoví, že pokud členský stát toto sdělení nezašle v podobě a ve lhůtě uvedené v prvním pododstavci uvedeného bodu, považuje se průměrná úroková sazba využívaná uvedeným členským státem za 0 %. V případě, že členský stát prohlásí, že nezaznamenal žádné úrokové náklady, protože neměl v době referenčního období ve veřejném skladování zemědělské produkty, stanoví Komise uvedenou úrokovou sazbu v souladu s třetím pododstavcem uvedeného bodu.

               (4)

               V souladu s bodem I.3 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 se úroková sazba stanovená na základě bodu I.2 uvedené přílohy porovná s jednotnou úrokovou sazbou stanovenou na základě bodu I.1 uvedené přílohy. V každém členském státě se uplatňuje nižší z těchto dvou úrokových sazeb.

               (5)

               Vzhledem k tomu, že v šestiměsíčním referenčním období, které bylo stanoveno od ledna do června 2015 a které Komise považuje za reprezentativní, pokud jde o veřejné skladování, nebyly ve veřejných skladech uloženy žádné zemědělské produkty, nebyly členské státy vyzvány, aby předložily sdělení podle prvního pododstavce bodu I.2 přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014.

               (6)

               Úrokové sazby, které se použijí pro účetní období EZZF 2016, je třeba stanovit s přihlédnutím k těmto různým skutečnostem,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V případě výdajů vztahujících se k finančním nákladům, které členským státům vznikly při mobilizaci prostředků pro nákup produktů během účetního období Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) 2016, odpovídají úrokové sazby podle přílohy I nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 v souladu s čl. 3 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení jednotné úrokové sazbě ve výši 0,1 %.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. října 2015.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. října 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

      (2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 906/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o výdaje na veřejnou intervenci (Úř. věst. L 255, 28.8.2014, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/911 ze dne 24. května 2017, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

text:
               30.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 139/28

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/911
   ze dne 24. května 2017,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

               (2)

               Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)

               Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. května 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA I

                        Kód KN

                        Popis zboží

                        Reprezentativní cena
                        (EUR/100 kg)

                        Jistota uvedená v článku 3
                        (EUR/100 kg)

                        Původ (1)

                        0207 12 10

                        Kuřata 70 % – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, avšak s krkem, srdcem, játry a svalnatým žaludkem, zmrazená

                        126,2

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Kuřata 65 % – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a svalnatého žaludku nebo jinak předkládaná, zmrazená

                        120,8

                        0

                        AR

                        151,5

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené

                        256,5

                        13

                        AR

                        196,6

                        32

                        BR

                        297,0

                        1

                        CL

                        211,7

                        27

                        TH

                        0207 27 10

                        Dělené maso, vykostěné, z krůt, zmrazené

                        342,0

                        0

                        BR

                        319,5

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Vejce bez skořápky, sušená

                        350,0

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Tepelně neupravené přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus

                        214,8

                        22

                        BR

                  “

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/874 ze dne 1. června 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/943 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie (Text s významem pro EHP)

text:
               2.6.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 145/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/874
   ze dne 1. června 2016,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/943 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví obecné zásady použitelné obecně pro potraviny, a zejména pro bezpečnost potravin, a to na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni. Uvedené nařízení stanoví mimořádná opatření, která musí Komise přijmout, pokud je zřejmé, že potraviny dovezené ze třetí země mohou představovat vážné riziko pro lidské zdraví.

               (2)

               Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/943 (2) zakazuje dovoz sušených fazolí z Nigérie deklarovaných pod kódem KN 0713 39 00 z důvodů vysokého počtu případů kontaminace nepovolenou účinnou látkou dichlorvos na úrovních vysoce přesahujících akutní referenční dávku předběžně stanovenou Evropským úřadem pro bezpečnost potravin. Zákaz se má použít do 30. června 2016, než Nigérie provede vhodná opatření k řízení rizika.

               (3)

               Po zavedení zákazu dovozu byla do systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva zaslána oznámení týkající se sušených fazolí pocházejících z Nigérie, deklarovaných pod kódy 0713 35 00 a 0713 90 00, a to kvůli kontaminaci dichlorvosem. Proto by měl být rozsah stávajícího zákazu rozšířen na tyto další dva kódy.

               (4)

               Vzhledem k pokračující přítomnosti dichlorvosu v sušených fazolích dovážených z Nigérie a k fázi provádění nigerijského akčního plánu v oblasti integrované ochrany rostlin a maximálních limitů reziduí pesticidů není možné dospět k závěru, že by mohly být v krátkodobém horizontu splněny požadavky potravinového práva, pokud jde o rezidua pesticidů.

               (5)

               Doba trvání zákazu dovozu by proto měla být prodloužena o další období tří let, aby mohla Nigérie provést vhodná opatření k řízení rizika a poskytnout potřebné záruky.

               (6)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Jediný článek
   Prováděcí nařízení (EU) 2015/943 se mění takto:

               1)

               Článek 1 se nahrazuje tímto:
               „Článek 1
               Toto nařízení se použije na všechny sušené fazole pocházející z Nigérie deklarované pod kódy KN 0713 35 00, 0713 39 00 a 0713 90 00.“

               2)

               Článek 5 se nahrazuje tímto:
               „Článek 5
               Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
               Použije se do 30. června 2019.“

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 1. června 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/943 ze dne 18. června 2015 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie, a o změně přílohy I nařízení (ES) č. 669/2009 (Úř. věst. L 154, 19.6.2015, s. 8).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 429/2012 ze dne 22. května 2012 , kterým se mění nařízení (EU) č. 1014/2010 pro účely stanovení společného formátu pro oznamování chyb výrobci osobních automobilů  Text s významem pro EHP

text:
               23.5.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 132/11

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 429/2012
   ze dne 22. května 2012,
   kterým se mění nařízení (EU) č. 1014/2010 pro účely stanovení společného formátu pro oznamování chyb výrobci osobních automobilů
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých užitkových vozidel (1), a zejména na čl. 8 odst. 9 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Vzhledem k tomu, že oznamování chyb v údajích o emisích CO2 výrobcem podle čl. 8 odst. 5 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 443/2009 představuje významný krok při ověřování údajů, které tvoří základ pro výpočet cílů pro specifické emise i pro výpočet průměrných specifických emisí všech výrobců, je vhodné pro uvedené oznamování stanovit jasný a transparentní postup.

               (2)

               Pro zajištění včasného ověření a zpracování informací, které výrobci oznámí Komisi, je rovněž vhodné stanovit použití společného formátu pro oznamování chyb.

               (3)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V článku 9 nařízení Komise (EU) č. 1014/2010 (2) se doplňují nové odstavce 3, 4 a 5, které znějí:

      „3.   Výrobci, kteří oznamují chyby v souladu s čl. 8 odst. 5 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 443/2009, použijí jako základ pro své oznámení předběžné datové soubory oznámené Komisí podle čl. 8 odst. 4.
      Oznámení o chybě zahrnuje veškeré datové soubory týkající se registrací vozidel, za něž oznamující výrobce odpovídá.
      Chyba se pro každou verzi v datovém souboru vyznačí samostatným zápisem pod názvem „Poznámky výrobce“, v němž se uvede jeden z těchto kódů:

                  a)

                     Kód A, pokud byly záznamy změněny výrobcem;

                  b)

                     Kód B, pokud je vozidlo neidentifikovatelné;

                  c)

                     Kód C, pokud vozidlo nespadá do oblasti působnosti nařízení (ES) č. 443/2009 nebo pokud byla jeho výroba ukončena.

            Pro účely písm. b) třetího pododstavce je vozidlo neidentifikovatelné, pokud výrobce nemůže identifikovat nebo opravit kód pro daný typ, variantu a verzi, nebo případně číslo schválení typu uvedené v předběžném datovém souboru.
      4.   Pokud výrobce neoznámil chyby Komisi v souladu s odstavcem 3 nebo pokud je oznámení předloženo po vypršení tříměsíčního období stanoveného v čl. 8 odst. 5 nařízení (ES) č. 443/2009, považují se předběžné hodnoty oznámené v souladu s čl. 8 odst. 4 uvedeného nařízení za konečné.
      5.   Oznámení o chybě uvedené v odstavci 3 se předloží na elektronickém nesmazatelném datovém nosiči označeném „Oznámení o chybě – CO2 z automobilů“ a zašle se poštou na adresu:

                  European Commission

                  Secretariat General

                  B-1049 Brussels

                  Belgium

            Elektronická kopie oznámení se pro informaci zašle na následující e-mailové adresy:
      EC-CO2-LDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu
      a
      CO2-monitoring@eea.europa.“

   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. května 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 293, 11.11.2010, s. 15.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1099 ze dne 20. června 2017, kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2017 v rámci celní kvóty pro odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických otevřené nařízením (ES) č. 536/2007

text:
               21.6.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 158/39

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1099
   ze dne 20. června 2017,
   kterým se určí množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2017 v rámci celní kvóty pro odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických otevřené nařízením (ES) č. 536/2007
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 2 a 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 536/2007 (2) byla otevřena roční celní kvóta pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího ze Spojených států amerických.

               (2)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. června 2017 na podobdobí od 1. července do 30. září 2017, nedosahují dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

               (3)

               Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 536/2007 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. října do 31. prosince 2017, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. června 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelstvi pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 536/2007 ze dne 15. května 2007 o otevření a správě celní kvóty v odvětví drůbežího masa přidělené Spojeným státům americkým (Úř. věst. L 128, 16.5.2007, s. 6).

      PŘÍLOHA

                  Pořadové číslo

                  Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množstvím dostupným na podobdobí od 1. října do 31. prosince 2017
                  (v kg)

                  09.4169

                  5 117 442