title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy poskytovat

text:
                          EVROPSKÁ
                          KOMISE
                                                   V Bruselu dne 26.3.2020
                                                   C(2020) 1772 final
                      PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...
                                    ze dne 26.3.2020,
     kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu
   a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro
    účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy
                                        poskytovat
                               (Text s významem pro EHP)
CS                                                                                CS
 ---pagebreak---                              PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...
                                                ze dne 26.3.2020,
       kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu
     a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro
      účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy
                                                    poskytovat
                                           (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018
   o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES)
   č. 834/2007,1 a zejména na čl. 10 odst. 6, čl. 14 odst. 3, čl. 15 odst. 3, čl. 16 odst. 3, čl. 17
   odst. 3 a čl. 26 odst. 7 písm. d) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   (1)     Kapitola III nařízení (EU) 2018/848 stanoví obecná pravidla produkce pro ekologické
           produkty, zatímco podrobná pravidla produkce jsou stanovena v příloze II uvedeného
           nařízení. V zájmu zajištění harmonizovaných podmínek pro provádění uvedeného
           nařízení by mělo být stanoveno několik doplňujících pravidel.
   (2)     Přechod na ekologický způsob produkce vyžaduje určitá období na přizpůsobení všech
           používaných prostředků. Požadované přechodné období začíná nejdříve poté, co
           zemědělec nebo hospodářský subjekt produkující řasy nebo živočichy pocházející
           z akvakultury oznámí svoji činnost příslušným orgánům. Předcházející období může
           být ve výjimečných případech a za určitých podmínek zpětně uznáno za součást
           přechodného období. Je třeba upřesnit, které dokumenty mají být předloženy
           příslušným orgánům za účelem zpětného uznání předcházejícího období.
   (3)     Aby se zajistilo dodržování vysoké úrovně dobrých životních podmínek zvířat při
           respektování jejich druhově specifických potřeb v ekologické živočišné produkci, je
           nezbytné stanovit intenzitu chovu, minimální rozlohu vnitřních a venkovních ploch
           a jejich parametry, jakož i technické požadavky a parametry týkající se budov
           a otevřených prostranství pro skot, ovce, kozy, koňovité, jelenovité, prasata, drůbež
           a králíky. Dále je také třeba stanovit minimální období, která mají být dodržována
           v případě krmení sajících zvířat přednostně mateřským mlékem.
   (4)     Aby se zajistilo dodržování vysoké úrovně dobrých životních podmínek zvířat při
           respektování jejich druhově specifických potřeb v oblasti ekologické produkce
           akvakultury, je rovněž nezbytné stanovit pravidla pro jednotlivé druhy nebo jednotlivé
           skupiny druhů, pokud jde o intenzitu chovu a charakteristiky produkčních systémů
           a systémy pro oddělení chovů od okolního prostředí v případě živočichů pocházejících
           z akvakultury.
   1
           Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1.
CS                                                      1                                            CS
 ---pagebreak---    (5)  Zpracované ekologické produkty by měly být produkovány za použití takových
        zpracovatelských metod, které zaručují zachování ekologických charakteristických
        rysů a vlastností produktů ve všech fázích ekologické produkce. S ohledem na velký
        počet technik používaných při zpracování potravinových produktů v ekologické
        produkci nelze vytvořit úplný seznam všech povolených technik. Proto by při
        zpracování potravinových produktů v ekologické produkci měly být zpravidla
        považovány za povolené techniky, které splňují zásady a příslušná pravidla produkce
        stanovená v nařízení (EU) 2018/848.
   (6)  V případě některých technik používaných při zpracování konkrétních produktů
        ekologického zemědělství se však názory členských států mohou lišit, pokud jde
        o soulad techniky se zásadami a příslušnými pravidly produkce stanovenými
        v nařízení (EU) 2018/848 pro produkci konkrétních výrobků. V těchto případech je
        nezbytné stanovit pravidla pro způsoby, jakými může být technika posuzována,
        a pokud se potvrdí, že splňuje zmíněné zásady a pravidla produkce, může ji Komise
        v příslušných případech a za určitých podmínek povolit pro produkci konkrétních
        potravinových výrobků.
   (7)  K výrobě počáteční a pokračovací kojenecké výživy a obilných příkrmů a potravin pro
        malé děti podle čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) nařízení Evropského parlamentu a Rady
        (EU) č. 609/20132 mohou být potřebné techniky založené na ionexových a
        adsorpčních pryskyřicích, aby byly splněny požadavky na složení stanovené
        v uvedeném nařízení a v aktech přijatých ohledně dotčených produktů na základě
        čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení nebo u produktů, na které se vztahuje směrnice
        Komise 2006/125/ES3. Pro tyto kategorie produktů je třeba používání ionexových
        a adsorpčních technik povolit.
   (8)  Podobně jako v případě technik povolených k používání při zpracování potravinových
        produktů se nesmějí používat techniky, které navracejí vlastnosti ztracené během
        zpracování a skladování ekologických krmiv, které napravují následky nedbalosti při
        zpracování ekologických krmiv nebo které mohou být jinak zavádějící, pokud jde
        o pravou povahu produktů určených k uvedení na trh jako ekologická krmiva.
   (9)  S ohledem na velký počet technik používaných při zpracování konkrétních krmiv
        v ekologické produkci nelze vytvořit úplný seznam všech povolených technik. Proto
        by při zpracování krmiv v ekologické produkci měly být zpravidla povoleny techniky,
        které splňují zásady a příslušná pravidla produkce stanovená v nařízení (EU)
        2018/848.
   (10) V případě některých technik používaných při zpracování konkrétních krmiv
        ekologického zemědělství se však názory členských států mohou lišit, pokud jde
        o soulad techniky se zásadami a příslušnými pravidly produkce stanovenými
        v nařízení (EU) 2018/848. V těchto případech je nezbytné stanovit pravidla pro
        způsoby, jakými může být technika posuzována, a pokud se potvrdí, že splňuje
   2
        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách
        určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy
        pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES,
        2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise
        (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35).
   3
        Směrnice Komise 2006/125/ES ze dne 5. prosince 2006 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence
        a malé děti (Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 16).
CS                                                       2                                                   CS
 ---pagebreak---         uvedené zásady a příslušná pravidla produkce, může ji Komise v příslušných
        případech a za určitých podmínek povolit pro produkci konkrétních krmiv.
   (11) V ekologické produkci je třeba používat ekologický rozmnožovací materiál rostlin,
        ekologicky chovaná zvířata a ekologicky chované mladé jedince pocházející
        z akvakultury. Aby jednotlivé členské státy podpořily ekologické hospodářské
        subjekty při hledání informací o dostupnosti, měly by mít zavedeny systémy, jež
        ekologickým hospodářským subjektům, které uvádějí na trh ekologický rozmnožovací
        materiál rostlin a rozmnožovací materiál rostlin z přechodného období, ekologicky
        chovaná zvířata či ekologicky chované mladé jedince pocházející z akvakultury,
        umožňují zveřejňovat informace o jejich nabídce. Zejména by měly být veřejně
        přístupné podrobné informace o těch druzích, které mohou dodávat v dostatečném
        množství a v přiměřené lhůtě. Členské státy by měly jednou za rok poskytnout Komisi
        souhrn těchto informací, jakož i informace o výjimkách udělených v případě
        nedostatečné dostupnosti.
   (12) Ze shromažďování a výměny údajů o ekologickém rozmnožovacím materiálu rostlin
        a rozmnožovacím materiálu rostlin z přechodného období jsou vyloučeny semenáčky.
        Proto je za účelem zajištění harmonizovaného přístupu vhodné stanovit definici
        semenáčků.
   (13) Za účelem uspokojení nutričních potřeb mladé drůbeže a prasat do 35 kg v podobě
        určitých bílkovinných složek mohou členské státy povolit používání konvenčního
        bílkovinného krmiva pro drůbež a prasata, a to za přísných podmínek a do 31. prosince
        2025. Za účelem postupného zrušení těchto příslušných výjimek a pro účely čl. 53
        odst. 6 písm. c) nařízení (EU) 2018/848 by Komise měla sledovat jejich používání
        s ohledem na vývoj dostupnosti na trhu s ekologickými bílkovinnými krmivy. Za tímto
        účelem by Komise měla vypracovat cílený dotazník a členské státy by měly Komisi
        tento dotazník každoročně předkládat vyplněný, přičemž v něm shrnou patřičné
        informace shromážděné v souvislosti s dostupností ekologických bílkovinných krmiv
        a s povoleními udělenými chovatelům drůbeže a prasat pro používání konvenčních
        bílkovinných krmiv.
   (14) Členské státy rovněž mohou zřídit podobný systém informací o dostupnosti
        v souvislosti s plemeny a liniemi přizpůsobenými ekologické produkci nebo
        s ekologicky chovanými kuřicemi. Vzhledem k možnému postupnému zrušení
        výjimek pro využívání konvenčně chovaných zvířat či kuřic je důležité shromažďovat
        údaje o dostupnosti plemen a linií z ekologického chovu, jež jsou konkrétně vybrány
        s ohledem na ekologické zásady a cíle. Proto je nutné stanovit podrobnosti pro
        harmonizované údaje, které mají členské státy vykazovat Komisi a ostatním členským
        státům.
   (15) Hospodářské subjekty, které chovají hospodářská zvířata v souladu s nařízením Rady
        (ES) č. 834/20074 a s nařízením Komise (ES) č. 889/20085, budou muset své
        produkční systémy upravit tak, aby vyhovovaly novým zvláštním technickým
        požadavkům stanoveným v tomto nařízení, které mají vliv na intenzitu chovu
        hospodářských zvířat, konstrukční vlastnosti prostor pro zvířata a související zařízení,
        disponibilní prostor a obhospodařování půdy, jakož i na výrobní systém daného
   4
        Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování
        ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).
   5
        Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení
        Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde
        o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).
CS                                                    3                                                       CS
 ---pagebreak---         podniku obecně. Tyto úpravy budou vyžadovat proměnná období podle rozsahu
        nezbytných zásahů pro dosažení souladu s novými požadavky stanovenými v tomto
        nařízení při současném zohlednění probíhající výroby.
   (16) Zejména ustanovení týkající se intenzity chovu, minimálních vnitřních a venkovních
        ploch pro kuřice a kohouty bratry, maximálního rozšíření otevřených prostranství pro
        drůbežárny, maximálního počtu pater a vybavení pro účinný systém odstraňování
        trusu ve vícepatrových drůbežárnách mohou znamenat značné práce a investice, jako
        je přestavba prostor pro zvířata a koupě pozemků nebo celková rekonstrukce prostor
        pro zvířata v určitých podnicích nebo produkčních jednotkách, jejichž produkce dosud
        byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008. Proto by pro tyto
        podniky či produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období v délce nejvýše
        osmi let od 1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytné úpravy pro dosažení souladu
        s novými požadavky.
   (17) Požadavek týkající se prasat v souvislosti s minimálním procentním podílem rozlohy
        venkovní plochy, která je tvořena pevnou konstrukcí, může vyžadovat přestavbu
        vnějších zařízení a změny v systému sběru hnoje v podnicích nebo produkčních
        jednotkách, jejichž výroba dosud byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES)
        č. 889/2008. Proto by pro tyto podniky a produkční jednotky mělo být stanoveno
        přechodné období v délce nejvýše osmi let od 1. ledna 2021, aby mohly provést
        nezbytnou větší renovaci vnějších prostor pro zvířata nebo výměnu zařízení za účelem
        dosažení souladu s novými požadavky.
   (18) Rovněž délka otvorů mezi krytými výběhy a vnitřní částí drůbežárny, požadavek na
        pevné přepážky pro drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus a zvláštní
        požadavky na hřady a vyvýšené sezení s sebou mohou nést technické úpravy, jako je
        renovace části prostor pro zvířata a koupě nového vybavení pro podniky, jejichž
        produkce dosud byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008.
        Proto by pro tyto podniky a produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období
        v délce nejvýše tří let od 1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytné úpravy prostor
        pro zvířata nebo výměnu zařízení za účelem dosažení souladu s novými požadavky.
   (19) Způsob výpočtu minimální rozlohy vnitřní plochy v drůbežárnách zahrnujících
        venkovní část budovy může vyžadovat úpravy, jako je například značné omezení
        intenzity chovu drůbeže nebo renovace budov podniků, jejichž produkce dosud byla v
        souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008. Proto by pro tyto podniky
        a produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období v délce nejvýše tří let od
        1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytné úpravy svých podnikatelských plánů či
        prostorů pro zvířata za účelem dosažení souladu s novými požadavky.
   (20) V zájmu jasnosti a právní jistoty by se toto nařízení mělo použít od data použitelnosti
        nařízení (EU) 2018/848.
   (21) Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro
        ekologickou produkci,
CS                                             4                                                CS
 ---pagebreak---    PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
                                           KAPITOLA I
                                             PŘECHOD
                                                 Článek 1
      Doklady, jež mají být předloženy za účelem zpětného uznání předcházejícího
                                                  období
   1.     Pro účely čl. 10 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) 2018/848 je hospodářský subjekt
          povinen předložit příslušným orgánům v členském státě, ve kterém tato činnost
          probíhá a v němž podnik daného hospodářského subjektu podléhá systému kontroly,
          úřední doklady od příslušných orgánů, jež dokazují, že pozemky, pro něž je zpětné
          uznání předcházejícího období požadováno, byly předmětem opatření definovaných
          v programu prováděném podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
          č. 1305/20136 a že na uvedených pozemcích nebyly používány jiné produkty nebo
          látky než ty, které jsou povoleny pro použití v ekologické produkci.
   2.     Pro účely čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2018/848 je hospodářský subjekt
          povinen předložit příslušným orgánům v členském státě, ve kterém tato činnost
          probíhá a v němž podnik daného hospodářského subjektu podléhá systému kontroly,
          následující doklady, jež dokazují, že pozemky byly přírodními nebo zemědělskými
          plochami, které po dobu alespoň tří let nebyly ošetřovány produkty nebo látkami,
          které nejsou povoleny pro použití v ekologické produkci v souladu s nařízením (EU)
          2018/848:
          a)    mapy s jasně vyznačenými jednotlivými pozemky, na něž se vztahuje žádost
                o zpětné uznání, a informace o celkové rozloze těchto pozemků a v příslušných
                případech o povaze a objemu probíhající produkce a, jsou-li k dispozici,
                souřadnice pro geografickou lokalizaci uvedených pozemků;
          b)    podrobnou analýzu rizik vypracovanou kontrolním orgánem nebo kontrolním
                subjektem, která posuzuje, zda nějaký z pozemků, na něž se vztahuje žádost
                o zpětné uznání, byl po dobu alespoň tří let ošetřován produkty nebo látkami,
                které nejsou povoleny pro použití v ekologické produkci, a to zejména
                s ohledem na velikost celkové rozlohy, na kterou se žádost vztahuje, a na
                zemědělské postupy uplatňované během tohoto období na jednotlivých
                pozemcích, jež jsou předmětem žádosti;
          c)    výsledky laboratorních analýz, jež byly v akreditovaných laboratořích
                provedeny na půdních a/nebo rostlinných vzorcích odebraných kontrolním
                orgánem nebo kontrolním subjektem z jednotlivých pozemků, u nichž bylo
                určeno, že jim hrozí kontaminace, neboť byly ošetřovány produkty či látkami,
                které nejsou povolené pro použití v ekologické produkci, a to na základě
                podrobné analýzy rizik uvedené v písmenu b);
   6
        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro
        rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení
        Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).
CS                                                    5                                                CS
 ---pagebreak---             d)    inspekční zprávu kontrolního orgánu nebo kontrolního subjektu vypracovanou
                  na základě fyzické prohlídky hospodářského subjektu za účelem ověření
                  souladu shromážděných informací o pozemcích, na něž se vztahuje žádost
                  o zpětné uznání;
            e)    jakékoli další příslušné doklady, které kontrolní orgán nebo kontrolní subjekt
                  považuje za nezbytné k posouzení žádosti o zpětné uznání;
            f)    závěrečné písemné prohlášení kontrolního orgánu nebo kontrolního subjektu,
                  které uvádí, zda je zpětné uznání předcházejícího období za součást
                  přechodného období oprávněné, a uvádí výchozí období považované za
                  ekologické pro každý z dotčených pozemků, jakož i celkovou rozlohu
                  pozemků, které využívají zpětného uznání období.
                                         KAPITOLA II
                              HOSPODÁŘSKÁ ZVÍŘATA
                                              ODDÍL 1
                           SKOT, OVCE, KOZY A KOŇOVITÍ
                                               Článek 2
                       Minimální období pro krmení mateřským mlékem
   Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848
   pro krmení sajících zvířat přednostně mateřským mlékem činí:
   a)       90 dnů po narození pro skot a koňovité;
   b)       45 dnů po narození pro ovce a kozy.
                                               Článek 3
               Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
   Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro skot, ovce, kozy
   a koňovité jsou stanoveny v příloze I části I.
                                               Článek 4
       Parametry a technické požadavky týkající se minimální rozlohy vnitřní plochy
   Alespoň polovina minimální rozlohy vnitřní plochy stanovené v příloze I části I pro skot,
   ovce, kozy a koňovité je tvořena pevnou konstrukcí, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo
   mřížová konstrukce.
CS                                                6                                              CS
 ---pagebreak---                                              ODDÍL 2
                                          JELENOVITÍ
                                              Článek 5
                         Minimální období pro krmení mateřským mlékem
   Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848
   pro krmení sajících mláďat jelenovitých přednostně mateřským mlékem činí 90 dnů po
   narození.
                                              Článek 6
                       Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
   Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro jelenovité jsou stanoveny
   v příloze I části II.
                                              Článek 7
        Parametry a technické požadavky týkající se venkovních výběhů nebo kotců
   1.       Jelenovití se chovají ve venkovních výbězích nebo kotcích, které poskytují pastvu,
            kdykoli to podmínky umožňují.
   2.       Venkovní výběhy nebo kotce jsou postaveny tak, aby různé druhy jelenovitých
            mohly být v případě potřeby oddělené.
   3.       Jednotlivé venkovní výběhy nebo kotce je možné rozdělit na dvě části nebo každý
            venkovní výběh či kotec přímo sousedí s jiným výběhem nebo kotcem, aby bylo
            možné v jednotlivých částech nebo venkovních výbězích či kotcích postupně
            provádět údržbové práce.
                                              Článek 8
    Požadavky na vegetaci a parametry chráněných zařízení a otevřených prostranství
   1.       Zařízení pro vizuální ochranu a pro ochranu před počasím jsou jelenovitým
            poskytována pokud možno v podobě přirozených přístřešků, jako je začlenění
            skupinek stromů a křovin a částí nebo okrajů lesa do venkovního výběhu nebo kotce;
            pokud to není v dostatečné míře možné po celý rok, jsou poskytovány uměle
            vybudované zastřešené přístřešky.
   2.       Venkovní výběhy nebo kotce pro jelenovité jsou vybaveny zařízeními nebo jsou
            pokryty vegetací, která zvířatům umožňuje otírat lýčí z parohů.
   3.       V pozdní fázi březosti a dva týdny po narození mají samice jelenovitých přístup na
            plochy pokryté vegetací, která poskytuje úkryt pro jejich mláďata.
CS                                               7                                             CS
 ---pagebreak---    4.       Ploty okolo venkovních výběhů nebo kotců jsou postaveny tak, aby jelenovití
            nemohli utéct.
                                              ODDÍL 3
                                             PRASATA
                                               Článek 9
                          Minimální období pro krmení mateřským mlékem
   Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848
   pro krmení sajících selat přednostně mateřským mlékem činí 40 dnů po narození.
                                              Článek 10
                Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
   Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro prasata jsou stanoveny
   v příloze I části III.
                                              Článek 11
    Parametry a technické požadavky týkající se minimální rozlohy vnitřní a venkovní
                                                plochy
   Alespoň polovina minimální rozlohy vnitřní a venkovní plochy stanovené v příloze I části III
   sestává z pevné konstrukce, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo mřížová konstrukce.
                                              Článek 12
                 Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství
   1.       Otevřená prostranství musí být pro prasata lákavá. Pokud je to možné, dává se
            přednost plochám se stromy nebo lesům.
   2.       Otevřená prostranství zajišťují venkovní klima a rovněž přístup k přístřeškům
            a umožňují regulaci tělesné teploty prasat.
                                              ODDÍL 4
                                              DRŮBEŽ
                                              Článek 13
                                               Definice
   Pro účely tohoto oddílu se použijí tyto definice:
   a)       „drůbeží na výkrm“ se rozumí drůbež určená k produkci masa;
CS                                                 8                                            CS
 ---pagebreak---    b)       „hejnem“ se v souvislosti s oddíly v drůbežárnách rozumí skupina ptáků, kteří jsou
            chováni společně a nemísí se s jinými druhy drůbeže a mají své vyhrazené vnitřní a
            venkovní plochy;
   c)       „kohoutem bratrem“ se rozumí samec kura domácího nosného typu, který je určen
            k produkci masa;
   d)       „pulardem“ se rozumí samice ptáka druhu Gallus gallus určená k produkci masa
            a poražená při minimálním věku 120 dnů.
                                               Článek 14
                Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
   Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro drůbež jsou stanoveny
   v příloze I části IV.
                                               Článek 15
                    Parametry a technické požadavky týkající se drůbežáren
   1.       Drůbežárny jsou postaveny tak, aby všichni ptáci měli snadný přístup na otevřené
            prostranství. Pro tyto účely platí následující pravidla:
            a)     vnější hranice drůbežárny jsou vybaveny vstupními a výstupními otvory, jež
                   umožňují přímý přístup na otevřené prostranství;
            b)     jednotlivé vstupní a výstupní otvory odpovídají svými rozměry ptákům;
            c)     ptáci se do otvorů dostanou bez překážek;
            d)     otvory na vnější hranici drůbežárny mají celkovou délku nejméně 4 m na
                   100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny;
            e)     pokud jsou otvory vyvýšené, je k dispozici rampa.
   2.       Pro drůbežárny s krytým výběhem platí tato pravidla:
            a)     vnější hranice mezi vnitřním prostorem drůbežárny a krytým výběhem a mezi
                   krytým výběhem a otevřeným prostranstvím je vybavena vstupními
                   a výstupními otvory, které umožňují snadný přístup do krytého výběhu nebo na
                   otevřené prostranství;
            b)     otvory vedoucí z vnitřního prostoru drůbežárny do krytého výběhu mají
                   celkovou délku nejméně 2 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy
                   vnitřní plochy drůbežárny a otvory vedoucí z krytého výběhu na otevřené
                   prostranství mají celkovou délku nejméně 4 m na 100 m2 využitelné plochy
                   minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny;
            c)     využitelná plocha krytého výběhu se nezohledňuje při výpočtu intenzity chovu
                   a minimální rozlohy vnitřních a venkovních ploch stanovených
                   v příloze I části IV. Při výpočtu intenzity chovu a minimální rozlohy vnitřní
                   plochy stanovených v příloze I části IV se však může zohlednit dodatečná
                   zastřešená venkovní část budovy určené pro chov drůbeže, v níž díky tepelné
                   izolaci není venkovní klima, a to za předpokladu, že jsou splněny tyto
                   podmínky:
CS                                                  9                                            CS
 ---pagebreak---             i)     je plně přístupná 24 hodin denně;
            ii)    splňuje požadavky přílohy II části II bodů 1.6.1 a 1.6.3 nařízení (EU)
                   2018/848;
            iii)   splňuje tytéž požadavky týkající se otvorů, které jsou stanoveny pro kryté
                   výběhy v písmenech a) a b) tohoto odstavce;
      d)    využitelná plocha krytého výběhu se nezahrnuje do celkové využitelné plochy
            drůbežáren pro drůbež na výkrm podle přílohy II části II bodu 1.9.4.4 písm. m)
            nařízení (EU) 2018/848.
   3. Pro drůbežárny rozdělené do samostatných oddílů za účelem chovu více hejn:
      a)    oddíly zajistí, aby byl omezen kontakt s jinými hejny a aby se ptáci z různých
            hejn nemohli v drůbežárně promíchat;
      b)    platí následující maximální velikosti hejn v jednotlivých oddílech drůbežárny:
            i)     3 000 rodičovských jedinců druhu Gallus gallus;
            ii)    10 000 kuřic;
            iii)   4 800 kusů drůbeže na výkrm druhu Gallus gallus;
            iv)    2 500 kapounů;
            v)     4 000 pulardů;
            vi)    2 500 krůt;
            vii) 2 500 hus;
            viii) 3 200 samců kachny pekingské nebo 4 000 samic kachny pekingské;
            ix)    3 200 samců kachny pižmové nebo 4 000 samic kachny pižmové;
            x)     3 200 samců kachny mulard nebo 4 000 samic kachny mulard;
            xi)    5 200 perliček;
      c)    oddíly jsou odděleny pevnými přepážkami pro drůbež na výkrm jiného druhu
            než Gallus gallus; tato pevná přepážka zajišťuje úplné fyzické oddělení
            každého oddílu od podlahy ke střeše budovy drůbežárny;
      d)    oddíly jsou odděleny pevnými či polouzavřenými přepážkami nebo sítěmi či
            pletivem pro rodičovské jedince druhu Gallus gallus, nosnice, kuřice, kohouty
            bratry a drůbež na výkrm druhu Gallus gallus.
   4. V drůbežárnách lze používat vícepatrové systémy. Pokud se používají vícepatrové
      systémy, platí tato pravidla:
      a)    vícepatrové systémy mohou být používány pouze pro rodičovské jedince druhu
            Gallus gallus, nosnice, kuřice na budoucí produkci vajec, kuřice coby budoucí
            rodiče a kohouty bratry;
      b)    vícepatrové systémy mají nejvýše tři patra využitelné plochy včetně přízemní
            úrovně;
      c)    vyvýšená patra jsou postavena tak, aby zabránila padání trusu na ptáky pod
            nimi, a jsou vybavena účinným systémem pro odstraňování trusu;
      d)    všechna patra umožňují snadnou kontrolu ptáků;
CS                                          10                                                CS
 ---pagebreak---       e)     vícepatrové systémy zajišťují, aby se všichni ptáci mohli mezi jednotlivými
             úrovněmi nebo přechodnými oblastmi volně a snadno pohybovat;
      f)     vícepatrové systémy jsou postaveny tak, aby poskytovaly všem ptákům snadný
             a stejný přístup na otevřená prostranství.
   5. Drůbežárny jsou vybaveny hřady nebo vyvýšeným sezením nebo obojím. Hřady
      nebo vyvýšené sezení nebo obojí mají ptáci k dispozici od mladého věku
      v rozměrech či proporcích úměrných velikosti skupiny a ptáků, jak stanoví
      příloha I část IV.
   6. Mobilní drůbežárny lze používat pro drůbež, pokud jsou pravidelně přepravovány
      během produkčního cyklu, aby se zajistila dostupnost vegetace pro ptáky, a alespoň
      mezi jednotlivými turnusy chované drůbeže. Intenzita chovu drůbeže na výkrm
      stanovená v příloze I části IV oddílech 4 až 9 může být zvýšena nejvýše na 30 kg
      živé hmotnosti na m2, pokud rozloha přízemí mobilní drůbežárny nepřesahuje
      150 m2.
                                         Článek 16
           Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství
   1. Otevřená prostranství pro drůbež jsou pro ptáky lákavá a jsou všem ptákům plně
      přístupná.
   2. V případě drůbežáren rozdělených do samostatných oddílů za účelem chovu více
      hejn jsou otevřená prostranství rozdělená podle jednotlivých oddílů, aby se zajistilo,
      že kontakt s jinými hejny je omezen a že se ptáci z různých hejn nemohou promíchat.
   3. Otevřená prostranství pro drůbež jsou převážně pokryta vegetací, kterou tvoří různé
      rostliny.
   4. Otevřená prostranství ptákům poskytují dostatečný počet ochranných zařízení či
      přístřešků nebo křovin či stromů rozmístěných na území celého otevřeného
      prostranství, jež mají zajistit, aby ptáci využívali celé otevřené prostranství
      vyváženým způsobem.
   5. Vegetace na otevřeném prostranství se pravidelně udržuje, aby se omezil možný
      nadbytek živin.
   6. Otevřené prostranství nesmí zasahovat mimo okruh 150 m od nejbližšího vstupního
      a výstupního otvoru do drůbežárny. Tuto vzdálenost však lze zvětšit až na 350 m od
      nejbližšího otvoru umožňujícího přístup do budovy za předpokladu, že na území
      celého otevřeného prostranství je rovnoměrně rozmístěn dostatečný počet přístřešků
      na ochranu před nevlídným počasím a predátory, a to nejméně čtyři přístřešky na
      hektar. V případě hus by otevřené prostranství mělo splňovat jejich potřeby, pokud
      jde o spásání trávy.
CS                                           11                                              CS
 ---pagebreak---                                                 ODDÍL 5
                                               KRÁLÍCI
                                                Článek 17
                            Minimální období pro krmení mateřským mlékem
   Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848
   pro krmení sajících králíků přednostně mateřským mlékem činí 42 dnů po narození.
                                                Článek 18
                Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
   Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro králíky jsou stanoveny
   v příloze I části V.
                                                Článek 19
       Parametry a technické požadavky týkající se mobilních nebo pevných zařízení
   1.       V období pastvy se králíci chovají v mobilních zařízeních na pastvinách nebo
            v pevných zařízeních s přístupem na pastvinu.
   2.       Mimo období pastvy se králíci chovají v pevných zařízeních s přístupem do
            venkovního výběhu s vegetací, pokud možno pastvinou.
   3.       Mobilní zařízení na pastvinách se přesouvají co nejčastěji, aby se zajistilo maximální
            využití pastviny, a jsou postavena tak, aby se králíci mohli pást na zemi.
                                                Článek 20
           Parametry a technické požadavky týkající se vnitřní a venkovní plochy
   1.       Vnitřní plocha v pevných a pojízdných zařízeních se koncipuje tak, aby:
            a)     její výška umožňovala všem králíkům stát se vztyčenýma ušima;
            b)     mohla pojmout různé skupiny králíků a umožňovala zachování integrity
                   jednotlivých vrhů po přechodu do stadia výkrmu;
            c)     samci a březí a reprodukčně aktivní samice mohli být odděleni od skupiny ze
                   zvláštních důvodů dobrých životních podmínek zvířat a na omezenou dobu,
                   pokud mohou udržovat oční kontakt s jinými králíky;
            d)     samice měla možnost vzdalovat se z hnízda a opět se tam vracet a kojit
                   mláďata;
            e)     poskytovala:
                   i)     kryté přístřešky se zatemněnými úkryty v dostatečném počtu pro všechny
                          kategorie králíků;
CS                                                 12                                              CS
 ---pagebreak---                   ii)   přístup do hnízd pro všechny samice alespoň týden před očekávaným
                        datem porodu a alespoň do konce období kojení mláďat;
                  iii)  přístup do hnízd pro mláďata v dostatečném počtu s minimální četností
                        jednoho hnízda na každou kojící samici s mláďaty;
                  iv)   materiály, které králíkům umožňují hlodání.
   2.       Venkovní plocha v pevných zařízeních se koncipuje tak, aby:
            a)    obsahovala dostatečný počet vyvýšených plošin, které jsou rovnoměrně
                  rozmístěny na minimální rozloze;
            b)    byla obklopena ploty, které jsou dostatečně vysoké a hluboko zapuštěné, aby
                  zabránily útěku přeskočením nebo podhrabáním;
            c)    v ní byl – pokud zahrnuje betonovou vnější plochu – snadný přístup do části
                  s venkovním výběhem s vegetací. Bez tohoto snadného přístupu nesmí být
                  rozloha betonové plochy zahrnuta do výpočtu minimální rozlohy venkovní
                  plochy;
            d)    poskytovala:
                  i)    kryté přístřešky se zatemněnými úkryty v dostatečném počtu pro všechny
                        kategorie králíků;
                  ii)   materiály, které králíkům umožňují hlodání.
                                              Článek 21
                Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství
   1.       Vegetace ve venkovních výbězích je pravidelně udržována takovým způsobem, aby
            byla pro králíky lákavá.
   2.       V období pastvy se pastviny pravidelně střídají a obhospodařují takovým způsobem,
            aby byla pastva králíků optimalizována.
                                        KAPITOLA III
           ŽIVOČICHOVÉ POCHÁZEJÍCÍ Z AKVAKULTURY
                                              Článek 22
       Podrobná pravidla pro živočichy pocházející z akvakultury podle druhů nebo
                                            skupin druhů
   Hospodářské subjekty, které produkují živočichy pocházející z akvakultury, dodržují
   podrobná pravidla pro jednotlivé druhy nebo skupiny druhů stanovená v příloze II, pokud jde
   o intenzitu chovu a zvláštní charakteristiky produkčních systémů a systémů pro oddělení
   chovů od okolního prostředí.
CS                                               13                                            CS
 ---pagebreak---                                     KAPITOLA IV
               ZPRACOVANÉ POTRAVINY A KRMIVA
                                          Článek 23
              Techniky povolené při zpracování potravinových produktů
   1.   Pro zpracování potravinových produktů v ekologické produkci jsou povoleny pouze
        techniky, které splňují zásady stanovené v kapitole II nařízení (EU) 2018/848, a to
        zejména příslušné zvláštní zásady vztahující se na zpracování ekologických potravin
        stanovené v článku 7, příslušná pravidla kapitoly III uvedeného nařízení a podrobná
        pravidla produkce stanovená v příloze II části IV uvedeného nařízení.
   2.   Aniž je dotčena příloha II část VI bod 3 nařízení (EU) 2018/848, jsou povoleny
        techniky založené na ionexových a adsorpčních pryskyřicích, pokud se používají
        k přípravě ekologických surovin:
        a)    u produktů podle čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 609/2013, pokud je
              používání těchto technik nezbytné ke splnění požadavků uvedeného nařízení
              a aktů přijatých ohledně dotčených produktů na základě čl. 11 odst. 1
              uvedeného nařízení, nebo
        b)    u produktů, na které se vztahuje směrnice 2006/125/ES, pokud je používání
              těchto technik nezbytné ke splnění požadavků uvedené směrnice.
   3.   Pokud se členský stát domnívá, že určitá technika by měla být posouzena, pokud jde
        o dodržování zásad a pravidel uvedených v odstavci 1, nebo že do tohoto nařízení by
        měly být zahrnuty určité zvláštní podmínky pro používání uvedené techniky, může
        požádat Komisi o provedení tohoto posouzení. Za tímto účelem oznámí Komisi
        a ostatním členským státům dokumentaci odůvodňující toto dodržování nebo
        uvedené zvláštní podmínky a zajistí, aby tato dokumentace byla zpřístupněna
        veřejnosti při současném dodržení unijních a vnitrostátních právních předpisů
        týkajících se ochrany údajů.
      Komise veškeré žádosti uvedené v prvním pododstavci pravidelně zveřejňuje.
   4.   Komise analyzuje dokumentaci uvedenou v odstavci 3. Pokud analýza provedená
        Komisí dochází k závěru, že technika popsaná v dokumentaci dodržuje zásady
        a pravidla podle odstavce 1, Komise změní toto nařízení pro účely výslovného
        povolení techniky uvedené v dokumentaci nebo začlenění zvláštních podmínek pro
        používání do tohoto nařízení.
   5.   Komise přezkoumá povolení technik pro zpracování ekologických potravin, včetně
        jejich popisu a podmínek pro používání, kdykoli budou k dispozici nové důkazy
        nebo je předloží členský stát.
                                          Článek 24
                 Techniky povolené k používání při zpracování krmiv
   1.   Pro zpracování krmiv v ekologické produkci jsou povoleny pouze techniky, které
        splňují zásady stanovené v kapitole II nařízení (EU) 2018/848, a to zejména příslušné
CS                                            14                                               CS
 ---pagebreak---           zvláštní zásady vztahující se na zpracování ekologického krmiva stanovené
          v článku 8, příslušná pravidla kapitoly III uvedeného nařízení a podrobná pravidla
          produkce stanovená v příloze II části V uvedeného nařízení, a které nenavracejí
          vlastnosti ztracené během zpracování a skladování ekologických krmiv, které
          nenapravují následky nedbalosti při zpracování nebo které nejsou jinak zavádějící,
          pokud jde o pravou povahu uvedených produktů.
   2.     Pokud se členský stát domnívá, že určitá technika by měla být posouzena, pokud jde
          o dodržování zásad a pravidel uvedených v odstavci 1, nebo že do tohoto nařízení by
          měly být zahrnuty určité zvláštní podmínky pro používání této techniky, může
          požádat Komisi o provedení tohoto posouzení. Za tímto účelem oznámí Komisi
          a ostatním členským státům dokumentaci odůvodňující toto dodržování nebo
          uvedené zvláštní podmínky a zajistí, aby tato dokumentace byla zpřístupněna
          veřejnosti při současném dodržení unijních a vnitrostátních právních předpisů
          týkajících se ochrany údajů.
        Komise veškeré žádosti uvedené v prvním pododstavci pravidelně zveřejňuje.
   3.     Komise analyzuje dokumentaci uvedenou v odstavci 2. Pokud analýza provedená
          Komisí dochází k závěru, že technika popsaná v dokumentaci dodržuje zásady
          a pravidla podle odstavce 1, Komise změní toto nařízení pro účely výslovného
          povolení techniky uvedené v dokumentaci nebo začlenění zvláštních podmínek pro
          používání do tohoto nařízení.
   4.     Komise přezkoumá povolení technik pro zpracování ekologických krmiv, včetně
          jejich popisu a podmínek pro používání, kdykoli budou k dispozici nové důkazy
          nebo je předloží členský stát.
                                      KAPITOLA V
       INFORMACE O DOSTUPNOSTI NA TRHU V PŘÍPADĚ
       EKOLOGICKÉHO ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU
      ROSTLIN A ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU ROSTLIN
    Z PŘECHODNÉHO OBDOBÍ, EKOLOGICKY CHOVANÝCH
        ZVÍŘAT A EKOLOGICKY CHOVANÝCH MLADÝCH
            JEDINCŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z AKVAKULTURY
                                           Článek 25
                        Informace, jež mají členské státy poskytovat
   1.     Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6
          písm. a) nařízení (EU) 2018/848, z databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a systémů
          uvedených v čl. 26 odst. 2, případně čl. 26 odst. 3 uvedeného nařízení, v souladu se
          specifikacemi stanovenými v příloze III části I tohoto nařízení.
   2.     Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6
          písm. b) nařízení (EU) 2018/848, o výjimkách udělených v souladu s přílohou II
          částí I bodem 1.8.5 uvedeného nařízení a s částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 uvedené
          přílohy v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze III části II tohoto nařízení.
CS                                             15                                                CS
 ---pagebreak---    3. Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6
      písm. c) nařízení (EU) 2018/848, o dostupnosti ekologických bílkovinných krmiv pro
      drůbež a prasata a o povoleních udělených v souladu s přílohou II částí II body
      1.9.3.1 písm. c) a 1.9.4.2 písm. c) uvedeného nařízení, v odpovědi na dotazník, který
      Komise členským státům každoročně předkládá.
   4. Informace uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se poskytují ve formátu a prostřednictvím
      systému, jež poskytne Komise. Tyto informace je třeba předložit každý rok do
      30. června, přičemž poprvé budou předloženy do 30. června 2022 za rok 2021.
   5. Informace uvedené v odstavcích 1 a 2, které byly obdrženy od členských států podle
      čl. 53 odst. 6 nařízení (EU) 2018/848, jsou zahrnuty do databáze uvedené v čl. 26
      odst. 1 a do systémů uvedených v čl. 26 odst. 2, případně v čl. 26 odst. 3 uvedeného
      nařízení.
                                  KAPITOLA VI
          ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
                                        Článek 26
                                 Přechodná ustanovení
   1. Odchylně od kapitoly II oddílu 3 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční
      jednotky s prasaty v zařízeních, jež byla vybudována, rekonstruována nebo uvedena
      do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES)
      č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná velká rekonstrukce vnějších
      zařízení za účelem splnění požadavku, aby alespoň polovina rozlohy venkovní
      plochy sestávala z pevné konstrukce v souladu s článkem 11 tohoto nařízení,
      splňovat ustanovení uvedeného článku nejpozději od 1. ledna 2029.
   2. Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční
      jednotky s drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do
      provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES)
      č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná renovace prostor pro zvířata za
      účelem splnění požadavku na celkovou délku otvorů vedoucích z vnitřního prostoru
      drůbežárny do krytého výběhu podle čl. 15 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení, splňovat
      ustanovení tohoto písmene nejpozději od 1. ledna 2024.
   3. Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční
      jednotky s drůbežárnami zahrnujícími venkovní část budovy, jež byly vybudovány,
      rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost
      v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je zapotřebí
      značně omezit intenzitu chovu ve vnitřní ploše nebo renovovat budovy za účelem
      splnění požadavků na výpočet intenzity chovu a minimální vnitřní plochy
      stanovených v příloze I části IV tohoto nařízení a zároveň i za účelem splnění čl. 15
      odst. 2 písm. c), splňovat uvedená ustanovení nejpozději od 1. ledna 2024.
   4. Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční
      jednotky s drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do
      provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES)
CS                                          16                                              CS
 ---pagebreak---             č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná renovace prostor pro zvířata nebo
            výměna vybavení za účelem splnění požadavku na pevné přepážky podle čl. 15
            odst. 3 písm. c) nebo požadavku na hřady či vyvýšené sezení podle čl. 15 odst. 5
            tohoto nařízení, splňovat uvedená ustanovení nejpozději od 1. ledna 2024.
   5.       Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční
            jednotky s vícepatrovými drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo
            uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními
            (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná velká rekonstrukce prostor
            pro zvířata nebo výměna vybavení za účelem splnění požadavků na maximální počet
            pater a na systém pro odstraňování trusu podle čl. 15 odst. 4 písm. b) a c) tohoto
            nařízení, splňovat ustanovení těchto písmen nejpozději od 1. ledna 2029.
   6.       Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční
            jednotky s drůbežárnami, jejichž otevřená prostranství zasahují mimo okruh 150 m
            od nejbližšího vstupního a výstupního otvoru do drůbežárny, která byla vybudována,
            rekonstruována nebo uvedena do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost
            v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž jsou nutné
            významné úpravy struktury zařízení nebo nákup dalších pozemků za účelem splnění
            požadavku na maximální okruh podle čl. 16 odst. 6 tohoto nařízení, splňovat uvedené
            ustanovení nejpozději od 1. ledna 2029.
   7.       Odchylně od přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení musí podniky nebo
            produkční jednotky chovající kuřice v drůbežárnách, jež byly vybudovány,
            rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost
            v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž jsou nutné
            významné úpravy struktury drůbežáren nebo nákup dalších pozemků, aby byly
            v souladu s pravidly přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení, splňovat požadavky
            na intenzitu chovu a minimální rozlohu vnitřní a venkovní plochy pro kuřice a
            kohouty bratry podle přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení nejpozději od
            1. ledna 2029.
                                             Článek 27
                                  Vstup v platnost a použitelnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
   unie.
   Použije se ode dne 1. ledna 2021.
   Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
   V Bruselu dne 26.3.2020
                                                Za Komisi
                                                předsedkyně
                                                Ursula VON DER LEYEN
CS                                                17                                             CS
 ---documentbreak---                                                     CS
                                                 Příloha I
     PRAVIDLA PRO INTENZITU CHOVU A MINIMÁLNÍ ROZLOHU VNITŘNÍCH A
      VENKOVNÍCH PLOCH PRO HOSPODÁŘSKÁ ZVÍŘATA PODLE KAPITOLY II
  Část I: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro skot, ovce, kozy
                                       a koňovité podle článku 3
    1. Skot
                                           Vnitřní plocha                         Venkovní plocha
                           (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici)    (plocha pro volný pohyb,
                                                                                mimo pastviny)
                             Minimální živá               m2/kus                        m2/kus
                             hmotnost (kg)
                                 Do 100                     1,5                           1,1
                                 Do 200                     2,5                           1,9
                                 Do 350                     4,0                            3
                              Více než 350           5, minimálně však           3,7, minimálně však
                                                        1 m2/100 kg                 0,75 m2/100 kg
         Dojnice                                             6                            4,5
     Plemenní býci                                          10                            30
    2. Ovce a kozy
                          Vnitřní plocha                                   Venkovní plocha
                          (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici)  (plocha pro volný pohyb,
                                                                           mimo pastviny)
                          m2/kus                                           m2/kus
Ovce                      1,5                                              2,5
Jehňata                   0,35                                             0,5
Kozy                      1,5                                              2,5
Kůzlata                   0,35                                             0,5
    3. Koňovití
                          Vnitřní plocha                                   Venkovní plocha
                          (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici)  (plocha pro volný pohyb,
                                                                           mimo pastviny)
                          Minimální živá         m2/kus [velikost boxů     m2/kus
                          hmotnost (kg)          podle výšky koní]
Koňovití – plemenní a na  Do 100                 1,5                       1,1
výkrm                     Do 200                 2,5                       1,9
                          Do 350                 4,0                       3
                          Více než 350           5, minimálně však         3,7, minimálně však
                                                     2
                                                 1 m /100 kg               0,75 m2/100 kg
                                                     1
 ---pagebreak---    Část II: Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro jelenovité podle článku 6
             Druhy                  Minimální               Intenzita chovu –
         jelenovitých            rozloha venkovní           maximální počet
                                 plochy pro výběh        dospělých zvířat (*) na
                                  nebo pro kotec                  hektar
           Jelen sika                   1 ha           15
        Cervus nippon
       Daněk evropský                   1 ha           15
         Dama dama
        Jelen evropský                  2 ha           7
        Cervus elaphus
          Jelen milu                    2 ha           7
     Elaphurus davidianus
      Více než jeden druh               3 ha           7 v případě, že součástí
         jelenovitých                                  stáda je jelen evropský
                                                       nebo jelen milu;
                                                       15 v případě, že součástí
                                                       stáda není jelen evropský
                                                       ani jelen milu
(*) Dva jelenovití ve věku do 18 měsíců se počítají jako jeden jelenovitý.
                                                   2
 ---pagebreak---  Část III: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro prasata podle
                                            článku 10
                                                   Vnitřní plocha (čistá     Venkovní plocha
                                               plocha, kterou mají prasata
                                                  k dispozici, ve smyslu
                                                vnitřních rozměrů, včetně
                                                     žlabů, ale vyjma
                                                  dávkovačů, do nichž si
                                                prasata nemohou lehnout)
                           Minimální živá                 m2/kus                 m2/kus
                            hmotnost (kg)
Prasnice po porodu se                                 7,5 na prasnici              2,5
selaty až do odstavení
   Prasata na výkrm      nejvýše 35 kg                      0,6                    0,4
  Odstávčata, chovní     od 35 kg do 50 kg                  0,8                    0,6
 běhouni a prasata ve    od 50 kg do 85 kg                  1,1                    0,8
  výkrmu, prasničky,     od 85 kg do 110 kg                 1,3                     1
     chovní kanci        více než 110 kg                    1,5                    1,2
Chovná samice prasete                                       2,5                    1,9
Zaprahlé březí prasnice
Chovný samec prasete                                         6                      8
        Kanec                                  10, pokud se kotce používají
                                                  k přirozené plemenitbě
                                                3
 ---pagebreak---   Část IV: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro drůbež podle
článku 14 a čl. 15 odst. 2 písm. c) a čl. 15 odst. 6 a hřady nebo vyvýšené sezení podle čl. 15 odst. 5
1. Rodičovští jedinci druhu Gallus gallus chovaní za účelem produkce násadových vajec pro
    budoucí nosnice a rodičovští jedinci druhu Gallus gallus chovaní za účelem produkce násadových
    vajec pro budoucí drůbež na výkrm druhu Gallus gallus:
Věk                                                                            ≥ 18 týdnů
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
Maximální počet kusů plemenné drůbeže na m2 využitelné plochy          6
vnitřní plochy drůbežárny
Hřady pro plemennou drůbež pro budoucí nosnice
Minimální délka hřadu v cm/kus                                         18
Hnízda                                                                 7 samic ptáků na hnízdo nebo
                                                                       v případě společného hnízda
                                                                       120 cm2/samici
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy                    4
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2
2. Kuřice a kohouti bratři:
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                     21 kg živé hmotnosti/m2
Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí                                  Jakákoli kombinace hřadů
                                                                       nebo vyvýšeného sezení nebo
                                                                       obojího se zajištěním
                                                                       minimálně 10 cm hřadu na kus
                                                                       nebo
                                                                       minimálně 100 cm2
                                                                       vyvýšeného sezení /kus
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy                    1
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2
                                                    4
 ---pagebreak--- 3. Nosnice včetně plemen pro dvojí účel chovaných na produkci masa a vajec:
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                6
Maximální počet kusů na m2 využitelné plochy vnitřní plochy
drůbežárny
Hřady
Minimální délka hřadu v cm/kus                                    18
Hnízda                                                            7 nosnic na hnízdo nebo
                                                                  v případě společného hnízda
                                                                  120 cm2/nosnici
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy               4
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2
4. Drůbež na výkrm druhu Gallus gallus:
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                21 kg živé hmotnosti/m2
Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí                             Jakákoli kombinace hřadů
                                                                  nebo vyvýšeného sezení nebo
                                                                  obojího se zajištěním
                                                                  minimálně 5 cm hřadu/kus
                                                                  nebo     minimálně      25 cm2
                                                                  vyvýšeného sezení /kus
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro pevné
stavby                                                            4
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro mobilní
drůbežárny                                                        2,5
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2
5. Drůbež na výkrm druhu Gallus gallus: kapouni a pulardi:
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                21 kg živé hmotnosti/m2
Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí                             Jakákoli kombinace hřadů
                                                                  nebo vyvýšeného sezení nebo
                                                                  obojího se zajištěním
                                                                  minimálně 5 cm hřadu/kus
                                                                  nebo     minimálně      25 cm2
                                                                  vyvýšeného sezení /kus
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2                     4
                                                   5
 ---pagebreak---  6. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: krůty (Meleagris gallopavo) na pečení uváděné
     na trh nedělené nebo určené k prodeji jako dělené krůtí maso:
 Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                21 kg živé hmotnosti/m2
 Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
 Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí                             Jakákoli kombinace hřadů
                                                                   nebo vyvýšeného sezení
                                                                   nebo obojího se zajištěním
                                                                   minimálně 10 cm hřadu/kus
                                                                   nebo minimálně 100 cm2
                                                                   vyvýšeného sezení /kus
 Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
 Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2                     10
 7. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: husy (Anser anser domesticus):
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                 21 kg živé hmotnosti/m2
Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2                      15
 8. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: kachny pekingské druhu Anas platyrhynchos
     domesticus, kachny pižmové druhu Cairina moschata a hybridi a kachny mulard druhu Cairina
     moschata × Anas platyrhynchos:
 Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                21 kg živé hmotnosti/m2
 Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
 Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
 Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2                     4,5
                                                    6
 ---pagebreak--- 9. Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: perličky kropenaté domácí (Numida meleagris f.
    domesticus):
Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy                21 kg živé hmotnosti/m2
Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny
Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí                             Jakákoli kombinace hřadů
                                                                  nebo vyvýšeného sezení
                                                                  nebo obojího se zajištěním
                                                                  minimálně 5 cm hřadu/kus
                                                                  nebo minimálně 25 cm2
                                                                  vyvýšeného sezení /kus
Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2                     4
                                                   7
 ---pagebreak---     Část V: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro králíky podle
                                              článku 18
         1. Pro vnitřní plochu
                                          Vnitřní plocha                   Vnitřní plocha
                                   (čistá využitelná plocha na   (čistá využitelná plocha na zvíře
                                  zvíře kromě plošin v m2/kus)       kromě plošin v m2/kus) na
                                           na odpočinek                      odpočinek
                                          Pevná zařízení                  Mobilní zařízení
                                0,6 m2/samici s mláďaty, pokud  0,6 m2/samici s mláďaty, pokud je
Kojící samice s mláďaty až je živá hmotnost samice menší        živá hmotnost samice menší než
do odstavení                    než 6 kg                        6 kg
                                0,72 m2/samici s mláďaty, pokud 0,72 m2/samici s mláďaty, pokud
                                je živá hmotnost samice větší   je živá hmotnost samice větší než
                                než 6 kg                        6 kg
                                0,5 m2/březí samici nebo        0,5 m2/březí samici nebo
Březí samice a reprodukčně reprodukčně aktivní samici,          reprodukčně aktivní samici, pokud
aktivní samice králíků          pokud je živá hmotnost menší    je živá hmotnost menší než 6 kg
                                než 6 kg                        0,62 m2/březí samici nebo
                                0,62 m2/březí samici nebo       reprodukčně aktivní samici, pokud
                                reprodukčně aktivní samici,     je živá hmotnost samice větší než
                                pokud je živá hmotnost samice   6 kg
                                větší než 6 kg
Králíci na výkrm od odstavení
po porážku                      0,2                             0,15
Králíci na výměnu (od konce
výkrmu do 6 měsíců)
Dospělí samci                   0,6                             0,6
                                1, pokud samec dostává samice   1, pokud samec dostává samice na
                                na páření                       páření
         2. Pro venkovní plochu
                                   Venkovní plocha (venkovní             Venkovní plocha
                                výběh s vegetací, pokud možno      (čistá využitelná plocha na
                                             pastvina)            zvíře kromě plošin v m2/kus)
                                   (čistá využitelná plocha na
                                  zvíře kromě plošin v m2/kus)
                                          Pevná zařízení                 Mobilní zařízení
Kojící samice s mláďaty až do   2,5 m2/samici s mláďaty         2,5 m2/samici s mláďaty
odstavení
Březí samice / reprodukčně      2,5                             2,5
aktivní samice
Králíci na výkrm od odstavení   0,5                             0,4
po porážku
Králíci na výměnu (od konce
výkrmu do 6 měsíců)
Dospělí samci                   2,5                             2,5
                                                  8
 ---pagebreak---                                              Příloha II
       PODROBNÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE INTENZITY CHOVU A ZVLÁŠTNÍCH
 CHARAKTERISTIK PRODUKČNÍCH SYSTÉMŮ A SYSTÉMŮ PRO ODDĚLENÍ CHOVŮ
          OD OKOLNÍHO PROSTŘEDÍ V PŘÍPADĚ ŽIVOČICHŮ POCHÁZEJÍCÍCH
                            Z AKVAKULTURY PODLE ČLÁNKU 22
Část I: Lososovití ve sladké vodě
Pstruh obecný (Salmo trutta) – pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss) – siven americký (Salvelinus
fontinalis) – losos obecný (Salmo salar) – siven arktický (Salvelinus alpinus) – lipan podhorní
(Thymallus thymallus) – siven obrovský (Salvelinus namaycush) – hlavatka obecná (Hucho hucho)
Produkční systémy                                  Odchovné hospodářské systémy musí být
                                                   napájeny vodou z otevřených systémů. Průtok
                                                   musí zajišťovat nejméně 60 % hodnoty nasycení
                                                   vody kyslíkem potřebné pro chovanou populaci
                                                   a musí zajišťovat její dobré životní podmínky
                                                   a zároveň je nutno zabránit odtékání vody z
                                                   hospodářství.
Maximální intenzita chovu                          Lososovití neuvedení níže 15 kg/m3
                                                   Losos obecný 20 kg/m3
                                                   Pstruh obecný a pstruh duhový 25 kg/m3
                                                   Siven arktický 25 kg/m3
                                                 9
 ---pagebreak--- Část II: Lososovité ryby v mořské vodě
Losos obecný (Salmo salar) – pstruh obecný (Salmo trutta) – Pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss)
Maximální intenzita chovu                         10 kg/m3 v síťových ohradách
Část III: Treska obecná (Gadus morhua) a jiné treskovité ryby, mořčák evropský (Dicentrarchus
labrax), mořan zlatavý (Sparus aurata), smuha královská (Argyrosomus regius), pakambala
velká (Psetta maxima (= Scopthalmus maximus)), pražman obecný (Pagrus pagrus (=Sparus
pagrus)), smuha červená (Sciaenops ocellatus) a další mořanovité ryby a králíčkovci (Siganus
spp.)
Produkční systémy                                 V otevřených vodních systémech pro oddělení
                                                  chovu     od      okolního   prostředí   (síťové
                                                  ohrady/klece) s minimální rychlostí mořských
                                                  proudů zajišťující optimální životní podmínky
                                                  ryb, nebo v otevřených systémech na souši.
Maximální intenzita chovu                         V případě jiných ryb než pakambaly velké:
                                                  15 kg/m3
                                                  V případě pakambaly velké: 25 kg/m2
Část IV: Mořčák evropský, mořan zlatavý, smuha královská, cípalovité ryby (Liza, Mugil)
a úhoři (Anguilla spp.) v zemních nádržích vyhloubených v přílivových oblastech a pobřežních
lagunách
Systém pro oddělení chovu od okolního prostředí   Tradiční saliny přetvořené v akvakulturní
                                                  produkční jednotky a podobné zemní nádrže
                                                  vyhloubené v přílivových oblastech
Produkční systémy                                 Za účelem zajištění dobrých životních podmínek
                                                  druhů musí být umožněna odpovídající výměna
                                                  vody. Nejméně 50 % hrází musí být porostlých
                                                  vegetací. Jsou nezbytné pročišťovací rybníky
                                                  mokřadního charakteru.
Maximální intenzita chovu                         4 kg/m3
Část V: Jeseteři ve sladké vodě
Dotyčné druhy: rod Acipenser
Produkční systémy                                 V každé chovné jednotce musí být dostatečný
                                                  průtok vody zajišťující dobré životní podmínky
                                                  zvířat.
                                                  Odtékající voda musí mít stejnou kvalitu jako
                                                  voda přitékající.
Maximální intenzita chovu                         30 kg/m3
                                                10
 ---pagebreak--- Část VI: Ryby ve vnitrozemských vodách
Dotyčné druhy: čeleď kaprovití (Cyprinidae) a další příbuzné druhy v rámci polykultury včetně
okouna říčního, štiky, sumce, síhů a jeseterů.
Okoun říční (Perca fluviatilis) v monokulturním hospodářství
Produkční systémy                                  V rybnících, které je nutno pravidelně zcela
                                                   vypouštět, a v jezerech. Jezera musí být určena
                                                   výhradně k ekologické produkci včetně pěstování
                                                   plodin na vyschlých plochách.
                                                   Oblast odlovu musí být opatřena vpustí čisté
                                                   vody a její velikost musí poskytovat rybám
                                                   optimální životní podmínky. Po výlovu musí být
                                                   ryby uloženy v čisté vodě.
                                                   Kolem vnitrozemských vodních jednotek je
                                                   nutno ponechat oblasti přirozené vegetace
                                                   působící jako nárazníkové pásmo vůči okolnímu
                                                   suchozemskému        prostředí,   které    není
                                                   obhospodařováno podle pravidel ekologické
                                                   akvakultury.
                                                   „Polykultura“ při chovu se použije za
                                                   předpokladu, že jsou řádně dodržována kritéria
                                                   stanovená v těchto specifikacích pro ostatní
                                                   druhy jezerních ryb.
Maximální intenzita chovu                          Celková produkce těchto druhů je omezena na
                                                   1 500 kg ryb na hektar za rok (poskytovaná jako
                                                   výnos z důvodu zvláštních charakteristik
                                                   produkčního systému).
Maximální intenzita chovu pouze pro okouna 20 kg/m3
říčního v monokulturním hospodářství
                                                 11
 ---pagebreak--- Část VII: Garnáti z čeledi Penaeidae a sladkovodní krevety (Macrobrachium spp.)
Produkční systémy                               Chovy musí být umístěny v neúrodných
                                                jílovitých oblastech, aby výstavba vodních nádrží
                                                měla co nejmenší dopady na životní prostředí.
                                                K výstavbě vodních nádrží je nutno používat
                                                stávající přírodní jíl.
Maximální intenzita chovu                       Zárodečný materiál: maximálně 22 jedinců
                                                v postlarválním stadiu vývoje na m2
                                                Maximální       okamžité     množství   biomasy:
                                                240 g/m2
Část VIII: Raci
Dotyčné druhy: Astacus astacus.
Maximální intenzita chovu                       U malých raků (< 20 mm): 100 jedinců na m2.
                                                U středně velkých raků (20–50 mm): 30 jedinců
                                                na m2.
                                                U dospělých raků (> 50 mm): 5 jedinců na m2,
                                                mají-li k dispozici dostatečné úkryty.
Část IX: Měkkýši a ostnokožci
Produkční systémy                               Dlouhé vlasce, plošiny, chov na dně, síťovinové
                                                pytle, klece, mísy, vrše, přílivové kůly a další
                                                systémy pro oddělení chovů od okolního
                                                prostředí. Při odchovu mušlí na plošinách nesmí
                                                počet šňůr přesáhnout jeden kus na čtvereční
                                                metr hladiny. Maximální délka šňůr nesmí
                                                přesáhnout 20 metrů. Během produkčního cyklu
                                                se šňůry nesmí ztenčovat, je však povoleno jejich
                                                rozdělování za předpokladu, že nedojde ke
                                                zvýšení intenzity chovu.
Část X: Tropické sladkovodní ryby: chanos stříbřitý (Chanos chanos), tilápie (Oreochromis
spp.), pangas (Pangasius spp.)
Produkční systémy                               Vodní nádrže a síťové klece
Maximální intenzita chovu                       Pangas: 10 kg/m3
                                                Tilápie: 20 kg/m3
                                              12
 ---pagebreak---                                                   Příloha III
      INFORMACE, JEŽ MAJÍ ČLENSKÉ STÁTY POSKYTOVAT PODLE ČLÁNKU 25
Část I: Informace z databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2
a v příslušných případech v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848
    1. Informace, které se týkají dostupnosti ekologického rozmnožovacího materiálu rostlin
         a rozmnožovacího materiálu rostlin z přechodného období, vyjma semenáčků, avšak
         včetně sadbových brambor, a jsou určené pro každou ze zvláštních kategorií
         uložených v databázi uvedené v čl. 26 odst. 1 nebo v systémech uvedených v čl. 26
         odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje:
         - odborný a obecný název (obecný a latinský název),
         - název odrůdy nebo heterogenního materiálu,
         - dostupné množství rozmnožovacího materiálu rostlin z přechodného období podle
             odhadu hospodářských subjektů (celkový počet jednotek nebo hmotnost semen),
         - dostupné množství ekologického rozmnožovacího materiálu rostlin podle odhadu
             hospodářských subjektů (celkový počet jednotek nebo hmotnost semen),
         - počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu
             s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.
    Pro účely tohoto bodu se „semenáčkem“ rozumí mladá rostlina pocházející ze semene, a nikoli
    z řízku.
    2. Informace, jež se týkají dostupnosti ekologicky chovaných mladých jedinců
         pocházejících z akvakultury u jednotlivých druhů a jsou uloženy v systémech
         uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto
         údaje:
         - druh a rod (obecný a latinský název),
         - v příslušných případech plemena a linie,
         - vývojové stadium (jako jsou vejce, potěr, nedospělí jedinci) nabízené k prodeji
             jako ekologické,
         - dostupné množství podle odhadu hospodářských subjektů,
         - zdravotní stav v souladu se směrnicí Rady 2006/88/ES1,
         - počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu
             s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.
    3. Informace, jež se týkají dostupnosti ekologicky chovaných zvířat u jednotlivých druhů
         a jsou uloženy v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU)
         2018/848, musí obsahovat tyto údaje:
1
  Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející
z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst.
L 328, 24.11.2006, s. 14).
                                                       13
 ---pagebreak---      -   druh a rod (obecný a latinský název),
     -   plemena a linie,
     -   produkční účely: maso, mléko, dvojí účel nebo šlechtění,
     -   vývojové stadium: dospělí nebo mladí živočichové (tj. skot do šesti měsíců,
         dospělý skot),
     -   dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů,
     -   zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat,
     -   počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu
         s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.
 4. Informace týkající se dostupnosti ekologických plemen a linií přizpůsobených
     ekologické produkci u druhů uvedených v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848 musí
     v příslušných případech obsahovat tyto údaje:
     - druh a rod (obecný a latinský název),
     - plemena a linie,
     - produkční účely: maso, mléko, dvojí účel nebo šlechtění,
     - dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů,
     - zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat,
     - počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu
         s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848.
 5. Informace týkající se dostupnosti ekologicky chovaných kuřic podle čl. 26 odst. 3
     nařízení (EU) 2018/848 musí v příslušných případech obsahovat tyto údaje:
     - druh a rod (obecný a latinský název),
     - plemena a linie,
     - produkční účely: maso, vejce, dvojí účel nebo šlechtění,
     - dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů,
     - systém odchovu (je třeba uvést, zda vícepatrový),
     - zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat,
     - počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu
         s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848.
Část II: Informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5
       nařízení (EU) 2018/848 a částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 uvedené přílohy
 1. Informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 nařízení
     (EU) 2018/848 musí obsahovat tyto údaje:
     - odborný a obecný název (obecný a latinský název),
     - odrůda,
     - počet výjimek a celková hmotnost semen nebo počet rostlin, pro něž platí výjimka,
     - odůvodnění výjimky: zda pro výzkumné účely, z důvodu neexistence vhodné
         odrůdy, pro účely ochrany nebo z jiných důvodů,
     - v příslušných případech, pokud jde o výjimky z jiných důvodů, než je výzkumný
         účel, seznam druhů, pro něž výjimka nemůže být poskytnuta, jelikož jsou dostupné
         v dostatečném množství v ekologické podobě.
 2. V případě jednotlivých tradičních druhů hospodářských zvířat (skot, koňovití, ovce,
     kozy, prasata a jelenovití, králíci, drůbež) musí informace o výjimkách udělených
     v souladu s přílohou II částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 nařízení (EU) 2018/848
     obsahovat tyto údaje:
                                             14
 ---pagebreak--- - odborný a obecný název (obecný a latinský název, tj. druh a rod),
- plemena a linie,
- produkční účely: maso, mléko, vejce, dvojí účel nebo šlechtění,
- počet výjimek a celkový počet zvířat, pro něž platí výjimka,
- odůvodnění výjimky: zda z důvodu nedostatku vhodných zvířat nebo z jiných
  důvodů.
                                    15