title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1346/2014 ze dne 17. prosince 2014 , kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               18.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 363/82

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1346/2014
   ze dne 17. prosince 2014,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a zrušuje konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (základní nařízení) (1), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               V červenci 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1339/2002 (2) konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).

               (2)

               Nařízením (ES) č. 1338/2002 (3) Rada uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.

               (3)

               Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden z indických vyvážejících výrobců, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).

               (4)

               V návaznosti na nové antiabsorpční šetření Rada v únoru 2004 nařízením (ES) č. 236/2004 (5) zvýšila konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR z 21 % na 33,7 %.

               (5)

               V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (6) rozhodnutí 2002/611/ES.

               (6)

               Rozhodnutím 2006/37/ES (7) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (8).

               (7)

               V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (9) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (10) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na indický dovoz kyseliny sulfanilové.

         2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (8)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) platných antidumpingových opatření vůči dovozu z ČLR a Indie obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF – Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.

               (9)

               Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování dumpingu a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.

         3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (10)

               Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (12) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

         4.   Souběžné šetření

               (11)

               Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie dne 16. října 2013 (13) Komise rovněž zahájila šetření platných vyrovnávacích opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (14).

         5.   Šetření

   5.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (12)

               Šetření týkající se pokračování nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“, v tabulkách také „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření dne 30. září 2013 (dále jen „posuzované období“).

         5.2   Dotčené strany

               (13)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v ČLR a Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká, a zástupce vyvážejících zemí. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (14)

               Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.

         5.3   Výběr vzorku

               (15)

               Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a ČLR a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, předpokládal se v oznámení o zahájení řízení v souladu s článkem 17 základního nařízení výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

               (16)

               Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou vyvážejících výrobců v Indii; od vyvážejících výrobců v ČLR neobdržela žádný. Proto se výběr vzorku nepoužil.

               (17)

               Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčených zemí a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.

               (18)

               Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.

         5.4   Šetření

               (19)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, známým dovozcům a uživatelům v Unii.

               (20)

               Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden (Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd). Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.

               (21)

               Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                              výrobce v Unii:

                                       —

                                       CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko

                           b)

                              vyvážející výrobce a výrobce ze srovnatelné země:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie

                           c)

                              uživatelé v Unii:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (22)

               Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.

               (23)

               Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci v dotčených zemích na jejich domácích trzích a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

               (24)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise ověřila, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR a Indie případně pozbyla platnosti.

         1.   Předběžné poznámky

   1.1   ČLR

               (25)

               Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 39 známých čínských vyvážejících výrobců a orgány ČLR. Žádný z těchto výrobců se nepřihlásil a nespolupracoval.

               (26)

               Komise informovala čínské orgány a dotčené vyvážející výrobce o záměru použít na základě článku 18 základního nařízení pro svá zjištění nejlepší dostupné údaje. Strany tuto skutečnost nijak nekomentovaly.

               (27)

               Zjištění o dumpingu a pravděpodobnosti obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, tj. informací poskytnutých žadatelem, především informací uvedených v žádosti o přezkum, a z údajů Eurostatu.

               (28)

               Z ČLR do Unie bylo během období přezkumného šetření dovezeno jen malé množství dotčeného výrobku.

         1.2   Indie

               (29)

               Spolu se zahájením přezkumu před pozbytím platnosti Komise kontaktovala 25 známých indických vyvážejících výrobců, z nichž dotazník vyplnil a při šetření spolupracoval pouze jeden, jmenovitě společnost Kokan. Tato společnost představovala během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.

               (30)

               Během posuzovaného období působil uvedený vyvážející výrobce v rámci Komisí akceptovaného cenového závazku, který byl podle zjištění dodržen.

         2.   Dumping

   2.1   ČLR

   2.1.1   Srovnatelná země

               (31)

               V souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota určena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

               (32)

               V původním šetření byla jako srovnatelná země pro účely stanovení normální hodnoty s ohledem na ČLR použita Indie. V oznámení o zahájení přezkumu byla Indie uvedena jako srovnatelná země a zúčastněné strany byly požádány o vyjádření k této volbě. Nebyly obdrženy žádné připomínky a nic nenasvědčovalo tomu, že by Indie již vhodnou volbou nebyla. Výrobní odvětví Unie ve své žádosti navrhlo jako srovnatelnou zemi použít USA, avšak jelikož v USA se nachází jen jediný výrobce a jelikož trh v USA je již více než 20 let chráněn antidumpingovým a vyrovnávacím clem na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a Indie, byl tento návrh zamítnut. Proto i v tomto šetření byla jako srovnatelná země použita Indie.

               (33)

               Byly tudíž použity údaje spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce.

         2.1.2   Běžná hodnota

               (34)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě údajů spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi, jmenovitě společnosti Kokan. Ke stanovení běžné hodnoty byly použity údaje o prodeji na domácím trhu (viz 42. až 47. bod odůvodnění).

         2.1.3   Vývozní cena

               (35)

               Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů a k tomuto účelu byly použity statistické zdroje (Eurostat). Má se za to, že tento zdroj informací uvádí ceny, které se příliš neliší od skutečných cen účtovaných čínskými vývozci odběratelům v Unii.

         2.1.4   Srovnání

               (36)

               Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

               (37)

               V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení byly v případě potřeby provedeny náležité individuální úpravy vývozní ceny. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ze závodu a na základě údajů uvedených v žádosti o přezkum Komise upravila cenu CIF vycházející z údajů Eurostatu o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a úvěry. Tyto úpravy představovaly 5 % až 10 5 ceny CIF.

         2.1.5   Dumping

               (38)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou.

               (39)

               Z důvodu nespolupráce čínských vývozců nejsou k dispozici údaje o dováženém sortimentu. Přestože informace o dovážených množstvích vyčištěné a technické kyseliny sulfanilové nebyly k dispozici, bylo nicméně usouzeno, že i při předpokladu dovozu pouze kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která je v průměru o 20 % dražší než technický stupeň, byly dovozní ceny podle Eurostatu na úrovni, která ve srovnání s běžnými hodnotami ve srovnatelné zemi nepoukazuje na existenci dumpingu.

               (40)

               Jak je navíc uvedeno v 28. bodě odůvodnění, dovozní objemy z Číny byly během období přezkumného šetření velmi nízké. Dotčená výrobní odvětví obecně uznávají, že nepravidelné zásilky malých množství kyseliny sulfanilové mají výrazně vyšší jednotkovou cenu než běžné objednávky větších množství, což by mohlo vysvětlit vysokou úroveň dovozní ceny, kterou zaznamenal Eurostat.

               (41)

               Přestože dostupné údaje poukazují na negativní dumping, nemusí takový závěr být nezbytně relevantní, protože dovážená množství byla malá a protože nebyly k dispozici informace o dováženém sortimentu, což je důležité z hlediska výrazného cenového rozdílu mezi kyselinou sulfanilovou vyčištěného a technického stupně.

         2.2   Indie

   2.2.1   Běžná hodnota

               (42)

               Jediný spolupracující vyvážející výrobce prodával na domácím trhu každý typ dotčeného výrobku v reprezentativních množstvích a v běžném obchodním styku ve smyslu čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

               (43)

               U každého typu výrobku byl stanoven podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření.

               (44)

               Všechen prodej na domácím trhu se uskutečnil v čistých prodejních cenách rovných vypočteným výrobním nákladům nebo vyšších, a ziskový domácí prodej tak představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku. Běžná hodnota proto u každého typu výrobku vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážený průměr cen všech prodejů tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.

               (45)

               Žadatel přišel s tvrzením, že tlak čínského dovozu na indický trh zkreslil ceny na domácím indickém trhu, a tudíž stanovení běžné hodnoty.

               (46)

               Jak je uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, ziskový domácí prodej představoval více než 80 % celkového prodejního objemu každého typu výrobku, a běžná hodnota tak musela vycházet ze skutečné ceny na domácím trhu. Bez ohledu na to, zda čínský dovoz vyvíjel tlak na snižování cen na domácím indickém trhu či ne, je běžná hodnota v každém případě stanovena tak, aby tento tlak neměl vliv na hodnocení. Pokud by totiž 80 % prodeje konkrétního typu výrobku či méně bylo ziskových, vycházelo by stanovení běžné hodnoty pouze z tohoto ziskového prodeje. Pokud by se navíc všechen prodej konkrétního typu výrobku stal ztrátovým, vycházela by běžná hodnota z plných nákladů na výrobu a přiměřeného ziskového rozpětí.

               (47)

               Komise proto shledala, že tvrzení žadatele je neopodstatněné, pokud jde o výpočet běžné hodnoty.

         2.2.2   Vývozní cena

               (48)

               Dotčený výrobek byl vyvážen pro nezávislé odběratele v Unii a vývozní cena byla stanovena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tj. na základě vývozních cen skutečně zaplacených nebo vývozních cen, které je třeba zaplatit.

               (49)

               Žadatel přišel s tvrzením, že existuje rozpor mezi vývojem ceny benzenu a vývojem cen indického dovozu do Unie. Uvedl, že je to o to pozoruhodnější, protože závazek minimální ceny přijatý Komisí byl indexován na základě vývoje ceny benzenu. Žadatel dále tvrdil, že kvůli tomuto cenovému závazku jsou vývozní ceny hlavního indického vyvážejícího výrobce nereprezentativní.

               (50)

               Komise zjistila, že benzen jako surovina pro výrobu anilinu, který je hlavní surovinovou složkou kyseliny sulfanilové, nemůže představovat více než 50 % až 60 % nákladů na výrobu dotčeného výrobku. Ustanovení o indexaci, které je součástí cenového závazku, omezuje účinek vývoje ceny benzenu na minimální cenu. Dodržování závazku minimální ceny bylo kontrolováno během inspekcí na místě, kdy bylo zjištěno, že úrovně vývozních cen byly soustavně a významně vyšší než minimální ceny podle závazku, čímž oslabovaly jeho účinek.

               (51)

               Žadatel dále tvrdil, že indičtí vyvážející výrobci se vší pravděpodobnosti vyváželi do Unie po malých množstvích, což by navyšovalo spotové ceny, a tím pádem uměle zvyšovalo úroveň vývozních cen.

               (52)

               Šetřením nebylo zjištěno, že by společnost Kokan, hlavní indický vyvážející výrobce, prodával tímto způsobem. Dále bylo zjištěno, že naprostá většina (více než 99 %) prodeje ostatních indických vývozců do Unie probíhala v množstvích, která nelze považovat za spotový prodej.

               (53)

               Na základě výše uvedených zjištění je třeba zamítnout tvrzení žadatele o tom, že ceny indického vývozu do Unie jsou nereprezentativní.

         2.2.3   Srovnání

               (54)

               Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Kvůli spravedlivému srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly ovlivňující ceny a srovnatelnost cen.

               (55)

               Na tomto základě byly provedeny úpravy zohledňující náklady na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady spojené s balením a úvěry, slevy a provize, pokud bylo prokázáno, že ovlivňují srovnatelnost cen. Tato úprava představuje 6 % až 10 % ceny CIF na hranice Unie.

         2.2.4   Dumping

               (56)

               Jak stanoví čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení, vážený průměr běžné hodnoty stanovený pro obdobný výrobek byl srovnán s váženým průměrem vývozní ceny dotčeného výrobku.

               (57)

               Na základě těchto skutečností vyšlo dumpingové rozpětí u spolupracujícího vyvážejícího výrobce negativní. Během období přezkumného šetření tudíž nedošlo k dumpingu.

               (58)

               Žadatel přišel s tvrzením, že závěr o neexistenci dumpingu na úrovni hlavního vyvážejícího výrobce nelze vztáhnout i na ostatní indické vyvážející výrobce, neboť jeho vývozní ceny vycházejí e závazku ohledně minimálních dovozních cen.

               (59)

               Vývozní ceny hlavního indického vývozního výrobce byly ovšem nastaveny mnohem výš než minimální ceny jeho závazku. Kromě toho bylo shledáno, že úroveň vývozních cen ostatních indických výrobců byla podle Eurostatu podstatně vyšší než vývozní ceny hlavního vyvážejícího výrobce. Šetření rovněž ukázalo, že ceny, za které spolupracující vyvážející výrobce vyvážel do třetích zemí a které nepodléhají ani závazku ani antidumpingovému clu, byly nastaveny na úrovni podobné jeho cenám na vývoz do Unie, a tudíž nebyly dumpingové. Proto Komise dospěla k závěru, že ceny indického vývozu byly stanovovány nezávisle na cenovém závazku a podle tržních podmínek.

               (60)

               Tvrzení žadatele o tom, že u ostatních indických vyvážejících výrobců měl být konstatován dumping, je třeba zamítnout.

         3.   Pravděpodobnost obnovení dumpingu

   3.1   Předběžné poznámky

               (61)

               Ve Spojených státech platí antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a ČLR a vyrovnávací opatření s ohledem na Indii od roku 1992. V roce 2011 ministerstvo obchodu USA prodloužilo platnost vyrovnávacího cla na dovoz z Indie ve výši 43,7 % a antidumpingových opatření vůči dovozu jak z Indie, tak z ČLR v rozmezí od 19,1 % do 114,8 %. Tím se trh USA dovozu z Indie a ČLR fakticky uzavřel.

         3.2   ČLR

               (62)

               Dostupná výrobní kapacita v ČLR byla odhadnuta na základě údajů poskytnutých výrobcem v Unii a jediným výrobcem v USA, společností National Ford Chemical Company (dále jen „NFC“), v rámci přezkumného šetření po pěti letech (tzv. „sunset review“) týkajícího se antidumpingových opatření s ohledem na kyselinu sulfanilovou pocházející z Číny (publikace USITC 4270).

               (63)

               Společnost NFC uvedla, že kapacita instalovaná v ČLR by umožnila výrobu 65 500 tun kyseliny sulfanilové za rok, což je v souladu s odhadem žadatele, který na základě studie zpracované čínským výrobním odvětvím uvedl, že dostupná kapacita v Číně je v rozmezí od 65 500 do 82 000 tun. Volná kapacita byla odhadována ve výši 20 %, což by odpovídalo 13 100 až 16 400 tunám. To je více než dvojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření.

               (64)

               Žadatel dále uvedl, že čínským vývozcům se podařilo dostat se také na indický trh, a podložil toto tvrzení statistickými údaji vycházejícími z indické vývozní a dovozní databáze spravované indickou vládou. Z údajů je ve srovnání s předchozími obdobími patrný významný nárůst čínského dovozu vyčištěné kyseliny sulfanilové do Indie během období přezkumného šetření, přičemž docházelo k cenovému podbízení vůči cenám, za které kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně prodával na domácím trhu spolupracující indický výrobce. Běžná hodnota kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně s přihlédnutím k nákladům na dopravu a pojištění stanovená na základě prodeje reprezentativních množství kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně jediným spolupracujícím indickým výrobcem na domácím trhu se pohybovala mezi 92 500 a 112 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí), zatímco údaje potvrzují, že čínský dovoz vyčištěné kyseliny sulfanilové vstupoval na indický trh za dumpingové ceny pohybující se mezi 82 500 a 92 500 INR (z důvodu ochrany důvěrných informací uvedeno rozmezí). Pozorování tohoto dumpingového dovozu na indický trh přispělo k vyhodnocení očekávaného chování čínských vyvážejících výrobců v případě, že by současná opatření pozbyla platnosti.

               (65)

               Uvážíme-li významnou volnou kapacitu dostupnou v Číně a informace o cenové politice čínských vývozců na třetích trzích nechráněných opatřeními na ochranu trhu, existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

         3.3   Indie

               (66)

               Celková dostupná kapacita v Indii byla rovněž odhadnuta na základě údajů poskytnutých společností NFC a jediným výrobcem v Unii.

               (67)

               Žadatel celkovou kapacitu Indie odhadl na 13 500 tun, z nichž 2 700 tun lze považovat za volnou kapacitu. Tato čísla jsou plně v souladu s údaji, které v rámci vyšetřování orgánů USA poskytl jediný výrobce v USA, společnost NFC.

               (68)

               Žadatel přišel s tvrzením, že volná kapacita 2 700 tun ohrožuje jeho prodej, neboť představuje významnou část spotřeby Unie, že tato volná kapacita se v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu pravděpodobně navýší, a že tudíž poroste motivace k vývozu.

               (69)

               V tomto ohledu Komise zaznamenala, že hlavní indický vyvážející výrobce v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz („EOU“), neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že pokud jde o kyselinu sulfanilovou technického stupně (což je výrobek, o nějž se Kokan zajímá nejvíce), nepociťovala navzdory rostoucímu dovozu z Číny významný tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivu vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování volné kapacity indických výrobců do Unie.

               (70)

               Navzdory odhadované volné kapacitě v Indii je obnovení dumpingu nepravděpodobné, jelikož ani vývoz do Unie, ani vývoz do třetích zemí nebyl dumpingový.

               (71)

               Šetřením nebylo prokázáno, že by spolupracující vyvážející výrobce použil rozdílnou cenovou politiku pro prodej do třetích zemí na straně jedné a pro vývoz do Unie. Ceny vývozu do třetích zemí, jehož objem byl značný, se pohybovaly na úrovni srovnatelné s prodejními cenami, které výrobní odvětví Unie účtuje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

               (72)

               V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací poskytl žadatel nové statistické údaje a přišel s tvrzením, že na jejich základě byl dumpingový indický vývoz do Turecka.

               (73)

               Komise nalezla a prošetřila podobné množství indického vývozu do Turecka a konstatovala, že tento vývoz lze přičíst spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci. Komise tak mohla své výpočty podložit přesnějšími a podrobnějšími údaji o sortimentu i cenových úrovních. Komise potvrzuje, že vyvážené množství nebylo dumpingové.

         3.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

               (74)

               Poněvadž v ČLR žádný výrobce nespolupracoval, a tudíž nejsou k dispozici žádné údaje o výrobcích týkající se čínské volné kapacity a jejich cenové politiky ve třetích zemích, byla zjištění stanovena na základě dostupných údajů.

               (75)

               Vzhledem k tomu, že dostupné údaje poukazují na vysokou volnou kapacitu v ČLR a na dumpingové chování na třetích trzích, pravděpodobnost obnovení dumpingu je v kombinaci s atraktivními cenami na trhu Unie reálná.

               (76)

               Avšak pokud jde o Indii, byla zjištěna nulová pravděpodobnost obnovení dumpingu, a to vzhledem k neexistenci dumpingu během období přezkumného šetření, volné kapacitě, která je výrazně pod úrovní volné kapacity v Číně, a vysoké ceně vývozu do Unie a zbytku světa.

         D.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

   1.   Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie

               (77)

               Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie, a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

         2.   Spotřeba v Unii

               (78)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:

                           —

                           objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;

                           —

                           objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.

               (79)

               Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden výrobce vyvážející z USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.

                  Tabulka 1

                  Spotřeba na trhu Unie

                           Objem (index)

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Spotřeba v Unii (2010 = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

               (80)

               Šetřením bylo prokázáno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.

         3.   Dovoz z dotčených zemí

   a)   Objem dovozu a podíl na trhu

      Tabulka 2

      Dovoz z dotčených zemí

               Objem dovozu (index)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               ČLR

                  100

                  77

                  14

                  1

               Indie

                  100

                  422

                  187

                  52

               Dotčené země celkem

                  100

                  110

                  30

                  6

                  Zdroj: Eurostat.

      Tabulka 2a

      Dovoz z dotčených zemí

               Objem dovozu (rozsah) (15)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               ČLR

               650–1 000

               500–800

               90–250

               10–60

               Indie

               50–200

               250–550

               100–250

               10–80

               Dotčené země celkem

               700–1 200

               750–1 350

               190–500

               20–140

                  Zdroj: Eurostat.

      Tabulka 3

      Podíl dotčených zemí na trhu

               Podíl na trhu (index)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Podíl dovozu z ČLR na trhu

                  100

                  73

                  13

                  1

               Podíl dovozu z Indie na trhu

                  100

                  397

                  177

                  46

               Dotčené země celkem

                  100

                  103

                  28

                  5

               (81)

               Posuzujeme-li každou zemi zvlášť, objem dovozu z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.

               (82)

               Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.

               (83)

               Objem dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady poklesl během posuzovaného období o 94 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl dovozu kyseliny sulfanilové z obou dotčených zemí dohromady tak během posuzovaného období klesl o 95 % a během období přezkumného šetření klesl na velmi nízkou úroveň.

         b)   Dovozní ceny

      Tabulka 4

      Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Cena dovozu z ČLR, index (2010 = 100)

                  100

                  92

                  104

                  164

               Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)

                  100

                  79

                  84

                  92

               Průměrná cena dovozu z dotčených zemí, index (2010 = 100)

                  100

                  93

                  104

                  126

                  Zdroj: Eurostat.

      Tabulka 4a

      Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí

               Cenové rozsahy (16)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Cena dovozu z ČLR

               1 000–1 400

               950–1 350

               1 000–1 400

               1 700–2 500

               Cena dovozu z Indie

               1 200–1 800

               1 000–1 400

               1 100–1 500

               1 300–1 700

               Průměrné ceny dovozu z dotčených zemí

               1 000–1 800

               950–1 400

               1 000–1 500

               1 300–2 500

                  Zdroj: Eurostat.

               (84)

               Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.

               (85)

               Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 rovněž klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.

         c)   Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou

               (86)

               Protože množství prodávaná čínskými vyvážejícími výrobci byla malá a protože nebyly k dispozici údaje o dováženém sortimentu, nebylo možné provést smysluplnou kalkulaci cenového podbízení ani prodeje pod cenou. Na základě předpokladu vycházejícího z cen čínského dovozu poskytnutých Eurostatem a uvedených v 39. bodě odůvodnění nebylo během období přezkumného šetření zjištěno cenové podbízení ani prodej pod cenou.

               (87)

               Na základě dovozní statistiky poskytnuté výrobním odvětvím Unie a popsané v 64. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že čínskými cenami kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně na indickém trhu, upravenými o dovozní clo Unie na dotčený produkt ve výši 6,5 % a podovozní náklady ve výši 2 % (náklady na proclení), docházelo k cenovému podbízení a prodeji pod cenami výrobního odvětví Unie v rozsahu 5 % až 15 %..

               (88)

               Pokud jde o Indii, nebylo zjištěno ani cenové podbízení, ani prodej pod cenou. Vzhledem k tomu, že kalkulace vychází z údajů týkajících se prodeje jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce, nebylo možné z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací zveřejnit přesná čísla. Zjištěné cenové podbízení a prodej pod cenou se pohybovaly v rozmezí – 20 % až – 40 %.

               (89)

               Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii vypočetla Komise úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle nich nedošlo v souvislosti tímto dovozem k cenovému podbízení ani prodeji pod cenou. Závěry 88. bodu odůvodnění jsou tak potvrzeny. Kromě toho bylo provedeno také srovnání cen dotčeného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie s cenami dotčeného výrobku prodávaného indickými vývozci do zbytku světa. Ani toto srovnání neprokázalo cenové podbízení či prodej pod cenou.

               (90)

               Výrobce v Unii dále předložil nové výpočty ve snaze doložit, že rozdíl mezi průměrnou cenovou hladinou indického dovozu a prodejem výrobce v Unii byl v roce 2012 velmi malý. To ovšem Komise neakceptovala, neboť tento výpočet nezohledňoval to, že indický dovoz sestával především z kyseliny sulfanilové technického stupně, zatímco výrobce Unii prodával výhradně její vyčištěný stupeň, který je zhruba o 20 % dražší.

         4.   Dovoz z jiných třetích zemí

               (91)

               S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z USA.

                  Tabulka 5

                  Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí (USA)

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Objem dovozu z USA (index)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           Podíly dovozu z USA na trhu (index)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           Průměrná cena dovozu z USA (index)

                              100

                              95

                              101

                              102

                              Zdroj: Eurostat.

               (92)

               V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.

               (93)

               Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.

         5.   Situace výrobního odvětví Unie

               (94)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.

               (95)

               Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.

         5.1   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

      Tabulka 6

      Výroba, kapacita, využití kapacity

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Výroba v tunách (index)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Kapacita v tunách (index)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Míra využití kapacity (index)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (96)

               Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou – tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.

               (97)

               Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.

               (98)

               Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.

               (99)

               Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 97. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.

         5.2   Konečný stav zásob

      Tabulka 7

      Objem konečného stavu zásob

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Konečný stav zásob v tunách (index)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (100)

               Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.

         5.3   Objem prodeje a podíl na trhu

      Tabulka 8

      Objem prodeje a podíl na trhu

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Objem prodeje v tunách (index)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Podíl na trhu v % (index)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (101)

               Oproti úrovni na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.

               (102)

               Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období významný podíl na trhu Unie.

               (103)

               V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.

               (104)

               V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že – jak dokládají dostupné statistické údaje – tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.

         5.4   Ceny a faktory ovlivňující ceny

      Tabulka 9

      Prodejní ceny

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (105)

               Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).

         5.5.   Zaměstnanost a produktivita

      Tabulka 10

      Zaměstnanost a produktivita

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Zaměstnanost (index)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Produktivita práce (index)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Průměrné náklady práce (index)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (106)

               Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž – jak je uvedeno v 96. bodě odůvodnění – produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.

         5.6   Ziskovost

      Tabulka 11

      Ziskovost

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Ziskovost (index)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Zdroj: odpovědi na dotazník.

               (107)

               Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.

               (108)

               Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily téměř o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 105. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.

         5.7   Investice, návratnost investic a peněžní tok

      Tabulka 12

      Investice, návratnost investic a peněžní tok

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Roční investice (index)

               —

               100

               133

               57

               Návratnost investic (index)

               100

               86

               30

               103

               Peněžní tok (index)

               100

               116

               68

               82

               (109)

               Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.

               (110)

               Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření (viz tabulka 11).

               (111)

               Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.

         5.8   Rozsah dumpingu a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (112)

               Jak je uvedeno ve 41. a 57. až 60. bodě odůvodnění, nebyl během období přezkumného šetření zaznamenán žádný dumping ze strany dotčených zemí.

               (113)

               S přihlédnutím k absenci dumpingového dovozu z ČLR a Indie, zvýšení prodejního objemu, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího dumpingu. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčených zemí, který byl v tomto období velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.

         5.9   Vývozní činnost výrobního odvětví Unie

               (114)

               V roce 2012 a v období přezkumného šetření vyvezlo výrobní odvětví Unie zanedbatelný objem, a proto lze konstatovat, že na situaci výrobního odvětví Unie neměl vývoz dopad.

         6.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

               (115)

               Přestože průměrné ceny dotčeného výrobku z ČLR a Indie zjištěné během období přezkumného šetření a jejich srovnání s předchozími lety nejsou kvůli malému objemu dovozu příliš spolehlivé, šetření prokázalo, že dotčený výrobek z ČLR a Indie byl do Unie dovážen za nedumpingové ceny.

               (116)

               Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišly dotčené země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.

               (117)

               Jak je vysvětleno v 113. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst čínskému a indickému dovozu.

               (118)

               Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.

               (119)

               Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 89.–90., 98.–99. a 103.–104. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.

         7.   Pravděpodobnost obnovení újmy

               (120)

               Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity – jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo – nebylo výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musela být pokryta dovozem.

               (121)

               Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.

               (122)

               Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo poměrně stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.

               (123)

               V těchto souvislostech byla v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení analyzována pravděpodobnost obnovení újmy, pokud by opatření pozbyla platnosti.

         7.1   ČLR

               (124)

               Vzhledem k tomu, že při šetření nespolupracoval žádný čínský vyvážející výrobce, musela zjištění týkající se ČLR vycházet z nejlepších dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení, zejména údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti.

               (125)

               Jak bylo konstatováno již v 63. a 75. bodě odůvodnění, čínští výrobci disponují významnou volnou kapacitou výroby kyseliny sulfanilové a je zde pravděpodobnost obnovení dumpingu.

               (126)

               Jak je dále uvedeno v 64. a 87. bodě odůvodnění, dostupné informace navíc naznačují, že ČLR nedávno prodala větší množství kyseliny sulfanilové do Indie za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

               (127)

               Získané statistické údaje o čínském dovozu na indický trh, jak je popsáno v 64. bodě odůvodnění, podle všeho poukazují na to, že Čína má zájem na prodeji převážně kyseliny sulfanilové vyčištěného stupně, která by v případě, že by prodej byl přesměrován na trh Unie, přímo konkurovala prodeji výrobce v Unii.

               (128)

               Všechny tyto faktory dohromady ukazují na to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je ČLR schopna rychle vyvézt významné množství kyseliny sulfanilové do Unie za dumpingové ceny, a to navíc bez nutnosti přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. Trh Unie je zajímavý z hlediska cen a v případě navýšení výroby by čínským výrobcům umožnil využít úspor z rozsahu. Pokud by se tak stalo, výrobní odvětví Unie by bylo postiženo okamžitým propadem jak prodeje, tak prodejních cen, což by mělo dopad na využití kapacity a ziskovost. Pokud by se tyto ukazatele újmy zhoršily, oživení výrobního odvětví Unie by se zvrátilo a došlo by k podstatné újmě.

         7.2   Indie

               (129)

               Pokud jde o Indii, pravděpodobnost obnovení dumpingu je nulová, jak je uvedeno již v 76. bodě odůvodnění. Vzhledem k tomuto zjištění není analýza obnovení újmy nutná.

         8.   Závěr o obnovení újmy

               (130)

               Vzhledem ke zjištěním šetření předneseným v předcházejících bodech odůvodnění, absence opatření by se vší pravděpodobnosti měla za následek významné zvýšení dovozu z ČLR za nízké ceny, což by mělo negativní dopad na finanční a hospodářskou výkonnost výrobního odvětví Unie a vedlo k obnovení újmy.

               (131)

               Pravděpodobnost obnovení újmy, pokud jde o Indii, nebyla analyzována z důvodu negativního zjištění o obnovení dumpingu z Indie.

         E.   ZÁJEM UNIE

   1.   Úvod

               (132)

               Pokud jde o antidumpingová opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie, byl učiněn závěr, že obnovení dumpingu není pravděpodobné. Není tedy nutné stanovit zájem Unie.

               (133)

               Pokud jde o Čínu, bylo v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumáno, zda by zachování opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Stanovení zájmu Unie vycházelo z vyhodnocení zájmů různých zúčastněných stran, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení předložily svá stanoviska.

         2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (134)

               Jak je uvedeno v 113. bodě odůvodnění, opatření byla úspěšná a umožnila výrobnímu odvětví Unie konsolidovat svoje postavení. Ve 130. bodě odůvodnění byl dále vyvozen závěr, že situace výrobního odvětví Unie by se pravděpodobně vážně zhoršila, pokud by antidumpingová opatření vůči Číně pozbyla platnosti. Lze tedy učinit závěr, že pokračování opatření vůči Číně by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.

         3.   Zájem uživatelů

               (135)

               O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí uživatelé. Komise od uživatelů kyseliny sulfanilové obdržela čtyři kompletně vyplněné dotazníky a tři částečně vyplněné dotazníky/poznámky. Na základě těchto údajů bylo konstatováno, že dopad nákladů dotčeného výrobku na výrobní náklady následných výrobků se u jednotlivých uživatelů výrazně liší v závislosti na typu následného výrobku.

               (136)

               Řada uživatelů (výrobci léčiv a zvláštních barviv) připustila, že kyselina sulfanilová hraje v jejich výrobních nákladech pouze okrajovou roli, z čehož lze usuzovat, že opatření mají vlastně nulový dopad na jejich výrobní náklady/ceny.

               (137)

               U jiných uživatelů (výrobci přísad do cementu a optických zjasňovačů) však kyselina sulfanilová představuje 4 % až 12 % nákladů na výrobu jejich následných výrobků. Právě tito uživatelé hlásili během období přezkumného šetření ztráty a tvrdili, že za jejich svízelnou situaci zčásti mohou v současnosti platná cla.

               (138)

               Pokud jde o toto tvrzení, je nutné zmínit, že dovoz z ČLR během období přezkumného šetření byl téměř nulový, takže clo vůči Číně, které by zaručilo spravedlivou cenovou hladinu na trhu Unie, nepředstavovalo pro uživatele během posuzovaného období žádné náklady navíc, a tudíž jímž nelze vysvětlit obtíže, kterým tito uživatelé čelili. Zvýšení ceny obdobného výrobku v průběhu posuzovaného období bylo způsobeno zvýšením výrobních nákladů, které bylo vyvoláno zvýšením ceny hlavní suroviny, jak je uvedeno v 105. a 108. bodě odůvodnění. Zrušení v současnosti platného cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie, jak je navrhováno tímto nařízením, by mělo bezprostředně přispět k tomu, aby se na trh Unie dostal další zdroj dodávek kyseliny sulfanilové za konkurenční ceny, a bylo by tudíž v zájmu uživatelů. Má se tedy za to, že zachování opatření vůči Číně nezpůsobí uživatelům do budoucna nepřiměřené obtíže.

         4.   Zájem dovozců

               (139)

               O zahájení přezkumu byli informováni všichni známí dovozci. Jeden dovozce dotčeného výrobku odevzdal částečně vyplněný dotazník, ve kterém uvedl, že kyselina sulfanilová v jeho činnosti nehraje důležitou roli. Žádný jiný dovozce na dotazník neodpověděl ani neučinil písemné podání či připomínku. Jelikož dovozci dále nespolupracovali, byl vyvozen závěr, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by nebylo v rozporu s jejich zájmem.

         5.   Závěr

               (140)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR.

         F.   ZACHOVÁNÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI ČLR A UKONČENÍ ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ VŮČI INDII

               (141)

               Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Číny a zrušit stávající antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

               (142)

               Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Číny by měla být zachována a antidumpingová opatření týkající se kyseliny sulfanilové pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.

               (143)

               Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise dovoz dotčeného výrobku sledovat, obdrží-li v tomto ohledu žádost výrobce v Unii. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.

               (144)

               Zachování opatření podle tohoto nařízení vůči Číně a zrušení opatření vůči Indii je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se vztahuje na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 tato:

               Země

               Konečné clo (v %)

               Čínská lidová republika

               33,7

         3.   Zrušuje se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a zastavuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
   4.   Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
   5.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. prosince 2014.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1339/2002 ze dne 22. července 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 11).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 ze dne 22. července 2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu sulfanilové kyseliny pocházející z Indie o konečném výběru uloženého prozatímního vyrovnávacího cla (Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 1).

      (4)  Commission Decision 2002/611/ES of 12 July 2002 accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 36).

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 236/2004 ze dne 10. února 2004, kterým se mění nařízení (ES) č. 1339/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 40, 12.2.2004, s. 17).

      (6)  Commission Decision 2004/255/ES of 17 March 2004 repealing Decision 2002/611/EC accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 29).

      (7)  Rozhodnutí Komise 2006/37/ES ze dne 5. prosince 2005, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 52).

      (8)  Nařízení Rady (ES) č. 123/2006 ze dne 23. ledna 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a nařízení (ES) č. 1339/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie (Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 5).

      (9)  Nařízení Rady (ES) č. 1000/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 1).

      (10)  Nařízení Rady (ES) č. 1010/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 a částečném prozatímním přezkumu podle článku 19 nařízení (ES) č. 2026/97 a změně nařízení (ES) č. 1000/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 276, 17.10.2008, s. 3).

      (11)  Úř. věst. C 28, 30.1.2013, s. 12.

      (12)  Úř. věst. C 300, 16.10.2013, s. 14.

      (13)  Úř. věst. C 300, 16.10.2013, s. 5.

      (14)  Nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93).

      (15)  Po zveřejnění informací požádal výrobce v Unii o uvedení objemu a hodnoty dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí rovněž v rozsazích, neboť na základě indexovaných údajů je obtížné posoudit jejich reálný (v absolutním vyjádření) vývoj a pochopit závěry Komise.

      (16)  Po zveřejnění informací požádal výrobce v Unii o uvedení objemu a hodnoty dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí rovněž v rozsazích, neboť na základě indexovaných údajů je obtížné posoudit jejich reálný (v absolutním vyjádření) vývoj a pochopit závěry Komise.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/623 ze dne 21. dubna 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 498/2012 o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie

text:
               22.4.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 106/11

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/623
   ze dne 21. dubna 2016,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 498/2012 o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na rozhodnutí Rady 2012/105/EU ze dne 14. prosince 2011 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie a protokolu mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o technických modalitách podle uvedené dohody (1), a zejména na článek 4 uvedeného rozhodnutí,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 22. srpna 2012 přistoupila Ruská federace ke Světové obchodní organizaci. Závazky Ruské federace zahrnují i celní kvóty na vývoz určitých druhů dřeva jehličnanů, jejichž část byla přidělena na vývoz do Unie. Modality správy těchto celních kvót jsou stanoveny v Dohodě ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Ruskou federací o správě celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (dále jen „dohoda“) a v protokolu mezi Evropskou unií a vládou Ruské federace o technických modalitách podle uvedené dohody (dále jen „protokol“). Dohoda a protokol byly podepsány dne 16. prosince 2011. Začaly být prozatímně prováděny ode dne přistoupení Ruské federace ke Světové obchodní organizaci.

               (2)

               V souladu s článkem 4 rozhodnutí 2012/105/EU stanovilo prováděcí nařízení Komise (EU) č. 498/2012 (2) pravidla pro přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie. Uvedené nařízení se použije do dne, kdy skončí prozatímní provádění protokolu.

               (3)

               V rámci prozatímního provádění dohody a protokolu do doby, než budou ukončeny postupy pro jejich uzavření, vyplynula ze zkušeností s používáním prováděcího nařízení (EU) č. 498/2012 potřeba změnit několik ustanovení uvedeného nařízení.

               (4)

               Zejména by měl být změněn článek 3, aby byla zkrácena délka první části každého kvótového období a zároveň prodloužena délka jeho druhé části. První část každého kvótového období tedy nyní běží od 1. ledna do 31. května a druhá část každého kvótového období začíná 1. června a běží do konce příslušného kalendářního roku. Jde o důležitou změnu, neboť druhá část každého kvótového období nyní začíná o dva měsíce dříve než předtím. Tato změna je nutná, aby mohli unijní dovozci smrků a borovic získat co nejdříve přístup ke zbývajícímu množství celních kvót během daného kvótového období.

               (5)

               Měl by být změněn čl. 6 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 498/2012, aby bylo objasněno, že se výpočet limitů tradičních dovozců v daném kvótovém období provádí na základě příslušných historických dovozů dané skupiny výrobků.

               (6)

               Měl by být změněn článek 7 prováděcího nařízení (EU) č. 498/2012, aby se zajistilo, že v první části každého kvótového období nejsou nejvyšší dovozní práva tradičních dovozců, co se týče každé skupiny výrobků, nižší než práva přidělená novým dovozcům.

               (7)

               Do čl. 11 odstavce 1 by měla být doplněna třetí věta, aby byla formalizována povinnost vnitrostátních orgánů udělujících povolení podávat každé tři měsíce zprávy ohledně skutečných množství zahrnutých výrobků.

               (8)

               Článek 12 by měl být změněn tak, aby umožňoval dovozcům, kteří nemohou příslušnému vnitrostátnímu orgánu udělujícímu kvóty vrátit nevyužitá povolení kvót, předložit mu místo toho „čestné prohlášení“, ve kterém dovozce potvrdí, že navzdory veškerému úsilí nemohl od orgánů Ruské federace získat nevyužité povolení kvóty zpět. Za tím účelem by měl být v příloze IV prováděcího nařízení (EU) č. 498/2012 zaveden nový formulář.

               (9)

               Navíc články 13 a 14 prováděcího nařízení (EU) č. 498/2012 by měly být upraveny tak, aby zachycovaly potřebu aktualizovat pravidla týkající se snížení limitů tradičních dovozců v případě, že nevyužijí nebo nevrátí udělená povolení kvóty.

               (10)

               Měl by být změněn čl. 15 odst. 2, aby bylo možné pozastavit uplatňování článků 13 a 14 pro další, třetí kvótové období. Toto další pozastavení je odůvodněno s ohledem na současnou stále nízkou míru využití celních kvót a potřebu povzbudit zvýšené využívání v nadcházejícím kvótovém období.

               (11)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru pro dřevo zřízeného rozhodnutím 2012/105/EU,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Prováděcí nařízení (EU) č. 498/2012 se mění takto:

               1)

               Článek 3 se nahrazuje tímto:
               „Článek 3
               Celní kvóty se přidělí v závislosti na datu předložení žádosti dovozcem, a to následujícím způsobem:

                           a)

                           v případě žádostí předložených do 31. května každého roku (dále jen „první část kvótového období“) Komise přidělí celní kvóty podle „tradičních“ nebo „nových“ kategorií dovozců v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. b) protokolu; a

                           b)

                           v případě žádostí předložených počínaje 1. červnem (dále jen „druhá část kvótového období“) Komise přidělí zbývající množství celních kvót podle chronologického pořadí, ve kterém obdrží oznámení příslušných orgánů členských států (dále jen „orgán(y) udělující povolení“) o žádostech jednotlivých dovozců, v souladu s čl. 5 odst. 2 písm. a) protokolu.“

               2)

               V článku 6 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Limit tradičního dovozce pro každou skupinu výrobků, použitelný během následujícího kvótového období (dále jen „kvótové období n + 1“), se vypočte podle průměrného objemu skutečného dovozu dotčené skupiny výrobků ze strany tohoto dovozce během dvou kvótových období předcházejících roku, ve kterém se tento limit počítá, a to pomocí tohoto vzorce:

                           Ci = T * (Īi/ΣĪi)

                     kde:

                           „Ci“ představuje limit pro danou skupinu výrobků (smrk nebo borovice) pro dovozce i během kvótového období n + 1;

                           „T“ představuje kvótu pro tradiční dovozce, která je k dispozici pro danou skupinu výrobků v roce výpočtu limitu (dále jen „kvótové období n“);

                           „Īi“ představuje průměrný objem skutečného dovozu příslušné skupiny výrobků ze strany tradičního dovozce i během dvou kvótových období předcházejících výpočtu (dále jen „kvótové období n – 2“ a „kvótové období n – 1“), stanovený takto:
                           [(skutečný dovoz dovozce i během kvótového období n – 2) + (skutečný dovoz dovozce i během kvótového období n – 1)]/2;

                           „ΣĪi“ představuje celkový součet průměrných objemů dovozu Īi všech tradičních dovozců pro danou skupinu výrobků.“

               3)

               Článek 7 se nahrazuje tímto:
               „Článek 7
               1.   Komise každoročně vypočte limity platné pro každého tradičního dovozce během následujícího kvótového období v souladu s metodou stanovenou v čl. 6 odst. 2. Pokud je limit tradičního dovozce vypočtený pro danou skupinu výrobků vyšší než 0 %, avšak nižší než nejvýše 1,5 % celní kvóty udělené novým dovozcům v souladu s čl. 4 odst. 3, stanoví se limit daného tradičního dovozce na úrovni 1,5 % celní kvóty příslušné skupiny výrobků.
               2.   Orgány udělující povolení poskytnou Komisi nejpozději do 31. března kvótového období n informace o skutečném dovozu zahrnutých výrobků během kvótového období n–1, které jim byly oznámeny podle čl. 11 odst. 1. Tento souhrn se předkládá v elektronické formě vyhovující systému informačních technologií vytvořenému Komisí.
               3.   Komise nejpozději do 30. dubna kvótového období n informuje orgány udělující povolení o limitech, které byly vypočteny podle čl. 6 odst. 2 a čl. 7 odst. 1.“

               4)

               V článku 11 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   Nejpozději do 15 kalendářních dnů po skončení každého třetího měsíce informují dovozci vnitrostátní orgán udělující povolení, od kterého obdrželi povolení kvóty, o skutečném množství zahrnutých výrobků dovezených do Evropské unie během uplynulých tří měsíců. Za tímto účelem dovozce poskytne orgánu udělujícímu povolení kopii celních prohlášení vztahujících se k dotčenému dovozu. Orgány udělující povolení zasílají Komisi nejpozději do 30 kalendářních dnů po skončení každého tříměsíčního období souhrn skutečných množství zahrnutých výrobků dovezených do Evropské unie během posledních tří měsíců, která jim oznámili dovozci.“

               5)

               Články 12, 13 a 14 se nahrazují tímto:
               „Článek 12
               1.   Zůstane-li povolení kvóty nevyužito po uplynutí šesti měsíců od jeho vydání, dovozce buď orgán udělující povolení informuje o svém úmyslu využít povolení ve zbývající části kvótového období, nebo povolení kvóty vrátí zpět příslušnému orgánu udělujícímu kvóty. Nebude-li dovozce moci získat nevyužitá povolení kvót od orgánů Ruské federace zpět, může místo toho orgánu udělujícímu kvóty předložit odpovídající čestné prohlášení na formuláři stanoveném v příloze IV, ve kterém uvede, že navzdory veškerému úsilí nemůže získat nevyužité povolení kvóty zpět. V každém případě nejpozději do konce kvótového období n vrátí dovozce všechna nevyužitá povolení kvót, nebo případně předloží odpovídající čestná prohlášení na formuláři stanoveném v příloze IV. V případě, že povolení kvóty bylo vydáno před začátkem kvótového období v souladu s článkem 4 protokolu, uvedená šestiměsíční lhůta se počítá od 1. ledna roku odpovídajícího kvótovému období.
               2.   Orgány udělující povolení informují neprodleně Komisi o veškerých povoleních kvóty nebo čestných prohlášeních, která dovozci vrátili v souladu s odstavcem 1. Zůstatek limitů pro tradiční dovozce dostupný pro dotčenou skupinu výrobků se upraví o odpovídající množství.
               Článek 13
               1.   Je-li skutečný objem dovozu ze strany tradičního dovozce během kvótového období n – 1 nižší než 75 % množství, na které se vztahují všechna povolení kvóty udělená tomuto dovozci během téhož kvótového období pro určitou skupinu výrobků, sníží se limit tohoto dovozce pro danou skupinu výrobků během kvótového období n + 1 o množství odpovídající objemu nerealizovaného skutečného dovozu.
               2.   Snížení uvedené v odstavci 1 se vypočítá takto:

                           ri = (0,75*ΣΑi – Ii)/ΣΑi

                     kde:

                           „ri“ představuje snížení uplatněné na dovozní limit dovozce i pro příslušnou skupinu výrobků během kvótového období n + 1;

                           „ΣΑi“ představuje souhrn povolení kvóty udělených tradičnímu dovozci i pro příslušnou skupinu výrobků během kvótového období n – 1;

                           „Ii“ představuje skutečný dovoz zahrnutých výrobků ze strany dovozce i během kvótového období n – 1.

                     Článek 14
               1.   Je-li povolení kvóty, které nebylo vráceno nebo pokryto odpovídajícím čestným prohlášením v souladu s článkem 12, na konci kvótového období n – 1 nevyužito, dovozní limity pro dotčenou skupinu výrobků se danému dovozci během kvótového období n + 1 sníží o množství odpovídajícího objemu nevyužitého povolení kvóty.
               2.   Snížení uvedené v odstavci 1 se vypočítá takto:

                           Ri = ΣUi/ΣΑi

                     kde:

                           „Ri“ představuje snížení uplatněné na dovozní limit dovozce i pro příslušnou skupinu výrobků během kvótového období n + 1;

                           „ΣUi“ představuje souhrn nevyužitých povolení kvóty udělených dovozci i pro příslušnou skupinu výrobků během kvótového období n – 1;

                           „ΣΑi“ představuje souhrn povolení kvóty udělených dovozci i pro příslušnou skupinu výrobků během kvótového období n – 1.“

               6)

               V článku 15 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Ustanovení článků 13 a 14 se nepoužijí během prvního, druhého a třetího kvótového období následujícího po přechodném období.“

               7)

               Příloha IV se nahrazuje tímto:

                  „PŘÍLOHA IV

                     Čestné prohlášení

                  Dovozce:
                  Členský stát EU:
                  Číslo pro účely DPH:
                  Kontaktní osoba:
                  Telefon:
                  E-mail:
                  Já, níže podepsaný, tímto stvrzuji, že navzdory veškerému úsilí nebylo od orgánů Ruské federace možné získat níže uvedená nevyužitá povolení kvóty.

                     Povolení kvóty 1:

                              Číslo povolení kvóty:

                              Datum vydání povolení kvóty:

                              Dovozce (jméno, země, číslo pro účely DPH):

                              Vývozce (jméno, číslo pro účely DPH):

                     Povolení kvóty 2 atd.:

                  Já, níže podepsaný, tímto čestně prohlašuji, že veškeré údaje uvedené v tomto prohlášení jsou podle mého nejlepšího vědomí pravdivé a správné.

                              Místo/Datum

                              Podpis“

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 21. dubna 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 57, 29.2.2012, s. 1.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 498/2012 ze dne 12. června 2012 o přidělování celních kvót na vývoz dřeva z Ruské federace do Evropské unie (Úř. věst. L 152, 13.6.2012, s. 28).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/652 ze dne 26. dubna 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               27.4.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 111/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/652
   ze dne 26. dubna 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 26. dubna 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  268,0

                  MA

                  90,2

                  ZZ

                  179,1

                  0707 00 05

                  MA

                  81,5

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  100,2

                  0709 93 10

                  MA

                  95,4

                  TR

                  129,7

                  ZZ

                  112,6

                  0805 10 20

                  AR

                  115,8

                  EG

                  48,5

                  IL

                  79,3

                  MA

                  55,0

                  TR

                  39,9

                  ZZ

                  67,7

                  0808 10 80

                  AR

                  88,6

                  BR

                  99,5

                  CL

                  128,9

                  CN

                  90,8

                  NZ

                  153,7

                  US

                  197,5

                  ZA

                  86,5

                  ZZ

                  120,8

                  0808 30 90

                  AR

                  152,0

                  CL

                  126,8

                  CN

                  62,0

                  ZA

                  104,1

                  ZZ

                  111,2

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/218 ze dne 16. února 2016, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 314/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe

text:
               17.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 40/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/218
   ze dne 16. února 2016,
   kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 314/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 314/2004 ze dne 19. února 2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha III nařízení (ES) č. 314/2004 obsahuje seznam osob a subjektů, kterých se týká zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Rozhodnutí Rady 2011/101/SZBP (2) určuje fyzické a právnické osoby, na které se vztahují omezení stanovená v článku 5 uvedeného rozhodnutí, a nařízení (ES) č. 314/2004 naplňuje toto rozhodnutí, pokud je vyžadováno opatření na úrovni Unie.

               (3)

               Dne 15. února 2016 Rada rozhodla o ponechání 7 osob a 1 subjektu v příloze rozhodnutí 2011/101/SZBP, která stanoví seznam osob a subjektů, na něž by se omezení měla vztahovat.

               (4)

               Příloha III nařízení (ES) č. 314/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha III nařízení (ES) č. 314/2004 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. února 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

            vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 55, 24.2.2004, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady 2011/101/SZBP ze dne 15. února 2011 o omezujících opatřeních vůči Zimbabwe (Úř. věst. L 42, 16.2.2011, s. 6).

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA III

               Seznam osob a subjektů uvedených v článku 6

            I.   Osoby

                        Jméno (a případná další jména)

                        Identifikační údaje

                        Odůvodnění

                                    1.

                                    Mugabe, Robert Gabriel

                        Prezident, narozen 21.2.1924, cestovní pas č. AD001095.

                        Předseda vlády, odpovědný za činnosti, jež závažně narušují demokracii, dodržování lidských práv a právní stát.

                                    2.

                                    Mugabe, Grace

                        Narozena 23.7.1965, cestovní pas č. AD001159, osobní průkaz č. 63-646650Q70.

                        Má vazbu na vládní frakci ZANU-PF. V roce 2002 zabrala Iron Mask Estate; údajně nezákonně získala značné zisky z těžby diamantů.

                                    3.

                                    Bonyongwe, Happyton Mabhuya

                        Generální ředitel Ústřední zpravodajské služby (Central Intelligence Organisation), narozen 6.11.1960, cestovní pas č. AD002214, osobní průkaz č. 63-374707A13.

                        Vysoce postavený bezpečnostní činitel s úzkou vazbou na vládní frakci ZANU–PF (Zimbabwe African National Union – Patriotic Front) a s podílem na vytváření nebo řízení represivní politiky státu. Obviněn z odpovědnosti za únos, mučení a zavraždění aktivistů MDC v červnu roku 2008.

                                    4.

                                    Chihuri, Augustine

                        Policejní ředitel, narozen 10.3.1953. Cestovní pas č. AD000206, osobní průkaz č. 68-034196M68.

                        Vyšší policejní důstojník a člen společného operačního velení úzce spojený s represivní politikou ZANU-PF. Veřejně se přiznal k podpoře ZANU-PF v rozporu se zákonem o policii. V červnu roku 2009 nařídil policii zastavit všechny případy spojené s vraždami spáchanými v období před prezidentskými volbami v červnu roku 2008.

                                    5.

                                    Chiwenga, Constantine

                        Velitel ozbrojených sil Zimbabwe, generál (bývalý armádní velitel, generálporučík), narozen 25.8.1956. Cestovní pas č. AD000263, osobní průkaz č. 63-327568M80.

                        Člen společného operačního velení podílející se na vytváření nebo řízení represivní politiky státu. Použil armádu pro zabírání zemědělských hospodářství. V průběhu roku 2008 byl hlavním strůjcem násilí spojeného s prezidentskými volbami.

                                    6.

                                    Shiri, Perence (také znám jako Bigboy) Samson Chikerema

                        Armádní generál (vzdušných sil), narozen 1.11.1955. Osobní průkaz č. 29-098876M18.

                        Vyšší vojenský důstojník a člen společného operačního velení ZANU-PF, podílející se na vytváření nebo řízení represivní politiky státu. Zapojen do politického násilí, mimo jiné v provincii Mashonaland West v Chiadzwě během voleb v roce 2008.

                                    7.

                                    Sibanda, Phillip Valerio (také znám jako Valentine)

                        Velitel národní armády Zimbabwe, generálporučík, narozen 25.8.1956 nebo 24.12.1954. Osobní průkaz č. 63-357671H26.

                        Vysoký armádní představitel s vazbami na vládu, který se podílí na vytváření nebo řízení represivní politiky státu.

                  II.   Subjekty

                        Název

                        Identifikační údaje

                        Odůvodnění

                        Zimbabwe Defence Industries

                        10th floor, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                        Vazby na ministerstvo obrany a vládní frakci ZANU-PF.“