title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1846 ze dne 14. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

text:
               15.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/9

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1846
   ze dne 14. října 2015
   o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 703/2009 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“).

               (2)

               Uložená opatření měla formu valorického cla se zbytkovou sazbou ve výši 24 %, zatímco jedné skupině společností (Valin Group) byla určena individuální celní sazba ve výši 7,9 %.

         2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (3)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření (3) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (4)

               Žádost podalo dne 29. dubna 2014 sdružení European Steel Association (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby válcovaného drátu v Unii.

               (5)

               Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti stávajících opatření by pravděpodobně vedlo k pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

         3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (6)

               Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 2. srpna 2014 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

         4.   Šetření

   4.1.   Příslušná období, na něž se vztahuje šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti

               (7)

               Šetření o pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         4.2.   Strany dotčené šetřením a výběrem vzorku

               (8)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce a dovozce, o nichž bylo známo, že se jich věc týká, a zástupce vyvážející země, jíž se týkalo zahájení přezkumu před pozbytím platnosti.

               (9)

               Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu. Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení u útvarů Komise, které se konalo dne 20. března 2015.

               (10)

               V oznámení o zahájení přezkumu se předpokládal výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení, vzhledem k zjevně vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení.

               (11)

               Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, vybrat reprezentativní vzorek, byli čínští vyvážející výrobci a dovozci, kteří nebyli ve spojení, vyzváni, aby se přihlásili do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytli Komisi informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

               (12)

               Celkem bylo osloveno 45 známých čínských vyvážejících výrobců, ale ani jeden z nich se nepřihlásil a neodpověděl na formulář pro výběr vzorku. Proto nebyl výběr vzorku uplatněn.

               (13)

               Vzhledem k nedostatečné spolupráci Komise informovala čínské orgány, že v souladu s článkem 18 základního nařízení lze použít nejspolehlivější dostupné údaje. Komise od čínských orgánů neobdržela žádné připomínky nebo žádost o intervenci úředníka pro slyšení.

               (14)

               Celkem bylo osloveno devět známých dovozců, kteří nebyli ve spojení. Žádný z nich se nepřihlásil a neodpověděl na formulář pro výběr vzorku.

               (15)

               V předběžné fázi šetření s Komisí spolupracovalo 28 výrobců/skupin výrobců v Unii, kteří představovali přibližně 70 % výroby válcovaného drátu v období přezkumného šetření v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců přistoupila Komise k výběru vzorku. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán, a s přihlédnutím rovněž k zeměpisnému rozložení a dostatečnému zastoupení různých typů výrobku. Vybraný vzorek původně sestával ze šesti společností a představoval 44,2 % výroby určené pro volný trh.

         4.3.   Dotazníky a ověřování

               (16)

               Byly rozeslány dotazníky šesti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dvěma výrobcům v potenciálních srovnatelných zemích, kteří souhlasili se spoluprací.

               (17)

               Odpovědi na dotazník došly od šesti výrobců v Unii zařazených do vzorku a dvou výrobců z potenciálních srovnatelných zemí.

               (18)

               Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                           Výrobci v Unii:

                                       —

                                       ArcelorMittal Hamburg GmbH, Německo

                                       —

                                       Global Steel Wire SA, Španělsko

                                       —

                                       Moravia Steel AS, Česká republika

                                       —

                                       Riva Acier SA, Francie

                                       —

                                       Saarstahl AG, Německo

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd, Spojené království.

                           b)

                           Výrobce ze srovnatelné země:

                                       —

                                       Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S., Turecko

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (19)

               Výrobek, který je předmětem tohoto přezkumu, je tentýž jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, totiž tyče a pruty, válcované za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli (dále jen „válcovaný drát“ nebo „dotčený výrobek“), pocházející z Číny, v současnosti kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95.

         2.   Obdobný výrobek

               (20)

               Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a válcovaný drát vyráběný a prodávaný na čínském domácím trhu, válcovaný drát vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Unie na trhu Unie a válcovaný drát vyráběný a prodávaný ve srovnatelné zemi (Turecko) stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejná základní použití. Proto jsou tyto výrobky považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

               (21)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda by pravděpodobně došlo k pokračování nebo obnovení dumpingu ze strany Číny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

         1.   Předběžné poznámky

               (22)

               Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, žádný z čínských vyvážejících výrobců nenabídl spolupráci, a proto, jak je stanoveno v článku 18 základního nařízení, musely závěry vycházet z nejspolehlivějších dostupných údajů, zejména údajů obsažených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a ze statistických informací, konkrétně Eurostatu a z databáze o čínském vývozu.

         2.   Dumping v průběhu období přezkumného šetření

   a)   Srovnatelná země

               (23)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení musela být běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

               (24)

               V původním šetření bylo jako srovnatelná země pro účely stanovení běžné hodnoty, pokud jde o Čínu, použito Turecko. Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum Komise v oznámení o zahájení přezkumu informovala zúčastněné strany, že uvažuje o použití Brazílie jako srovnatelné země, a vyzvala strany, aby se k tomu vyjádřily. V oznámení o zahájení přezkumu bylo rovněž dodáno, že budou prozkoumány také jiné země, zejména Turecko, Švýcarsko, Norsko a Japonsko. Od zúčastněných stran nedošly žádné připomínky.

               (25)

               Kromě Brazílie se Komise obrátila na všechny známé nebo možné výrobce válcovaného drátu v Turecku, Švýcarsku, Norsku a Japonsku (země s významným dovozem válcovaného drátu do Unie, u nichž se předpokládá významný objem výroby) a v USA (země s velkým domácím výrobním odvětvím a trhem).

               (26)

               Nakonec se spoluprací při šetření souhlasili a odpověď na dotazník týkající se srovnatelné země poskytli dva výrobci válcovaného drátu, jmenovitě Ereğli Demir ve Çelik Fabrikalri T.A.S. z Turecka a ArcelorMittal Brasil z Brazílie.

               (27)

               Při výběru nejvhodnější srovnatelné země pro stávající šetření byla vzata v úvahu řada činitelů, zejména velikost domácího trhu ve srovnatelné zemi s uspokojivou úrovní hospodářské soutěže pro obdobný výrobek; reprezentativnost domácího prodeje (množství a ziskovost) spolupracujících výrobců; velikost a sortiment výrobků nabízených spolupracujícími výrobci a srovnatelnost jejich výrobků a výrobních metod s výrobky a výrobními metodami Číny.

               (28)

               Vzhledem k tomu, že Turecko a turecký spolupracující vyvážející výrobce splnili všechna hlavní kritéria pro vhodnou srovnatelnou zemi či výrobce, bylo rozhodnuto použít jako srovnatelnou zemi Turecko.

         b)   Běžná hodnota

               (29)

               V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení bylo nejdříve zjišťováno, zda byl celkový objem prodeje obdobného výrobku na domácím trhu v průběhu období přezkumného šetření ze strany spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi nezávislým odběratelům reprezentativní ve srovnání s celkovým objemem jeho vývozu do Unie, tj. zda celkový objem tohoto prodeje na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi.

               (30)

               Zjišťovalo se rovněž, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem se určil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu za období přezkumného šetření.

               (31)

               Jelikož bylo zjištěno, že veškerý prodej na domácím trhu proběhl v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečných cen na domácím trhu a byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje na domácím trhu během období přezkumného šetření.

         c)   Vývozní cena

               (32)

               Vzhledem k nespolupráci čínských vyvážejících výrobců, a tedy absenci konkrétních informací o čínských cenách, byla vývozní cena stanovena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě dostupných údajů. K tomuto účelu byly použity statistické zdroje konkrétně Eurostatu.

               (33)

               Podle Eurostatu bylo během období přezkumného šetření dovezeno z Číny do Unie pouze 696 tun válcovaného drátu, což představuje 0,04 % celkového dovozu. Z hlediska celkové spotřeby Unie (17,8 milionu tun) je toto množství zanedbatelné.

         d)   Srovnání a úpravy

               (34)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Pro vyjádření vývozní ceny na úrovni ceny ze závodu Komise upravila cenu CIF od Eurostatu o náklady na dopravu a pojištění na základě informací v podnětu. Domácí ceny byly upraveny o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a náklady na poskytnutí úvěru na základě údajů od výrobce ve srovnatelné zemi.

         e)   Dumpingové rozpětí

               (35)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty s váženou průměrnou vývozní cenou. Srovnání průměrné čínské vývozní ceny podle Eurostatu s běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi dumping neprokázalo.

               (36)

               Zároveň je důležité zdůraznit, že, jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, objem dovozu dotčeného výrobku byl během období přezkumného šetření velmi nízký. Bylo rovněž zjištěno, že u většiny kódů KN během celého posuzovaného období ceny silně kolísaly, v některých případech byl jejich poměr až 30násobný. Tyto výkyvy lze jen těžko vysvětlit působením „běžných“ tržních sil a pravděpodobně jsou výsledkem nízkého objemu prodeje.

               (37)

               Kvůli nespolupráci čínských vývozců nebyly navíc k dispozici informace o sortimentu čínského vývozu, a tudíž srovnání s běžnou hodnotou ve srovnatelné zemi bylo možné provést pouze na souhrnném základě.

               (38)

               Závěr o absenci dumpingu během období přezkumného šetření je proto považován za irelevantní vzhledem ke kombinovanému účinku nízkého dováženého množství, nezvyklému kolísání cen, jakož i chybějícím informacím o dováženém sortimentu.

         3.   Důkazy o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

               (39)

               S ohledem na úvahy uvedené výše v 35. až 38. bodě odůvodnění Komise dále zkoumala, zda existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Přitom byly analyzovány tyto prvky: čínská výrobní kapacita a volná kapacita, chování čínských vývozců na jiných trzích a atraktivita trhu Unie.

         3.1.   Výroba a volná kapacita v Číně

               (40)

               Na základě informací poskytnutých sdružením Worldsteel Association (5) v posledních deseti letech vykazovala celková čínská výroba válcovaného drátu výrazně stoupající tendenci s vyvrcholením v roce 2013, kdy bylo vyrobeno více než 150 milionů tun (6).

               (41)

               Jinými slovy, na Čínu připadá 77 % celosvětové výroby válcovaného drátu, což znamená, že tato země může svými obchodními rozhodnutími silně ovlivnit podmínky na trhu. Je důležité upozornit na to, že její roční výroba převyšuje celkovou výrobu v Unii více než sedmkrát. Krom toho celkový nárůst čínské výroby válcovaného drátu od roku 2011 (26 milionů tun) sám o sobě převyšuje celkovou spotřebu v Unii odhadovanou na 17 milionů tun.

               (42)

               Podle žádosti o přezkum se volná kapacita v Číně odhaduje na přibližně 50 milionů tun. Z důvodu čínské nespolupráce bylo obtížné získat další informace v tomto ohledu. S ohledem na vysokou úroveň výroby uvedenou v 40. a 41. bodě odůvodnění v porovnání s údaji o evropské a celosvětové výrobě by však mohla Čína prostřednictvím svých obchodních rozhodnutí snadno způsobit závažné narušení trhů i bez využití volné výrobní kapacity.

         3.2.   Čínský prodej do třetích zemí

               (43)

               Podle databáze čínského vývozu během období přezkumného šetření vyvezla Čína do celého světa přes 9 milionů tun válcovaného drátu, což představovalo více než 50 % celkové spotřeby v Unii ve stejném období. Níže uvedená tabulka shrnuje údaje o šesti největších zemích z hlediska objemu čínského vývozu a o Turecku, které je srovnatelnou zemí, kam v období přezkumného šetření směrovalo více než 53 % celkového čínského vývozu.

                  Tabulka 1

                  Čínský vývoz válcovaného drátu do světa (objem a ceny, v EUR)

                           Země

                           Objem v r. 2012

                           Průměrná cena v r. 2012

                           Objem v r. 2013

                           Průměrná cena v r. 2013

                           Objem v OPŠ

                           Průměrná cena v OPŠ

                           Thajsko

                           756 919

                           484

                           1 009 662

                           423

                           1 152 561

                           394

                           Jižní Korea

                           1 153 833

                           498

                           1 109 207

                           430

                           1 134 587

                           404

                           Vietnam

                           390 995

                           483

                           684 193

                           418

                           774 175

                           389

                           Indonésie

                           381 893

                           487

                           554 034

                           432

                           615 982

                           401

                           Spojené státy

                           301 523

                           458

                           628 111

                           408

                           588 047

                           391

                           Malajsie

                           333 185

                           488

                           447 220

                           433

                           469 895

                           405

                           Turecko

                           2 937

                           645

                           6 931

                           477

                           30 717

                           392

                           Celkový čínský vývoz

                           5 539 649

                           7 943 297

                           9 073 220

                              Zdroj: databáze čínského vývozu.

               (44)

               Průměrná vývozní cena zjištěná během období přezkumného šetření pro každou z výše uvedených zemí byla výrazně nižší než běžná hodnota výrobku. Dumpingové rozpětí zjištěné pro čínské průměrné prodejní ceny (jak vyplývá z tabulky výše) do třetích zemích se tedy pohybovalo v rozmezí od 14 % do 24 % (7).

               (45)

               Tyto údaje rovněž dokládají, že čínský vývoz vykazuje vzestupný trend v objemu spolu s poklesem cen. Dostupné statistické údaje ve skutečnosti svědčí o tom, že po období přezkumného šetření ceny dále klesaly. Řada postižených zemí vnímala tyto trendy jako ohrožení vlastního výrobního odvětví a zavedla ochranná opatření (mimo jiné Malajsie a Indonésie a nejnověji po období přezkumného šetření také Turecko (8), USA a Pákistán).

               (46)

               A závěrem, poslední zprávy z tisku (9) naznačují, že aktivita na čínském domácím trhu, zejména ve stavebnictví (10), se zpomaluje. Čínské možnosti prodeje tedy ubývají: její hlavní vývozní trhy se uzavírají a její hlavní prodej na domácím trhu se zpomaluje. Proto, pokud by opatření v Unii pozbyla platnosti, existuje velká pravděpodobnost, že Čína neprodleně nasměruje velký objem svého levného (dumpingového) prodeje na trh Unie.

         3.3.   Atraktivita trhu Unie

               (47)

               Kvůli vyšším cenám na trhu Unie ve srovnání se zjištěnými čínskými prodejními cenami v jiných třetích zemích (viz tabulka č. 1) se trh Unie považuje pro čínské výrobce za atraktivní. Atraktivitu trhu Unie dále zvyšuje existence ochranných opatření na mnoha vývozních trzích. Proto lze důvodně očekávat, že pokud by opatření byla zrušena, čínský vývoz na trh Unie by se ve značném objemu obnovil. Je třeba připomenout, že před uložením původních opatření v roce 2008 činil objem čínského prodeje na trhu Unie 1,1 milionu tun ve srovnání se 700 tunami v období přezkumného šetření.

         3.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení dumpingu

               (48)

               S přihlédnutím k obrovskému objemu výroby válcovaného drátu v Číně a jejím dumpingovým praktikám v třetích zemích, jakož i k výše popsané atraktivitě trhu Unie, je velmi pravděpodobné, že zrušení antidumpingových opatření by mělo za následek okamžité obnovení dumpingu z Číny do Unie.

         D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

               (49)

               Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 72 výrobců v Unii, kteří představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Žádný z nich nebyl proti zahájení šetření.

               (50)

               Všechny číselné údaje týkající se citlivých informací musely být z důvodu zachování jejich důvěrnosti indexované nebo vyjádřené v určitém rozmezí.

         E.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Spotřeba v Unii

               (51)

               Komise stanovila spotřebu v Unii na základě dostupných statistik dovozu, skutečného prodeje spolupracujících výrobců v Unii, vyjma jejich prodeje na vývoz, a odhadovaného prodeje nespolupracujících výrobců v Unii. Definice spotřeby se týká prodeje na volném trhu, včetně závislého prodeje, ale netýká se využití pro vlastní spotřebu. Využití pro vlastní spotřebu, tj. interní transfery obdobného výrobku mezi integrovanými výrobci v Unii za účelem dalšího zpracování, nebylo do údaje o spotřebě v Unii zahrnuto, protože tyto interní transfery nekonkurují prodeji, který realizují nezávislí dodavatelé na volném trhu. Závislý prodej, tedy prodej společnostem ve spojení, byl do údaje o spotřebě Unie zahrnut, protože podle údajů shromážděných během šetření mohly společnosti ve spojení s výrobci v Unii nakupovat válcovaný drát i z jiných zdrojů. Kromě toho bylo zjištěno, že průměrné prodejní ceny výrobců v Unii účtované stranám ve spojení jsou v souladu s průměrnými prodejními cenami účtované stranám, které ve spojení nejsou.

               (52)

               Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

                  Tabulka 2

                  Spotřeba v Unii

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Objem (v tunách)

                           18 522 439

                           16 024 244

                           17 134 056

                           17 826 678

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              87

                              93

                              96

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

               (53)

               Spotřeba v Unii se snížila o 4 % z 18,5 milionu tun v roce 2011 na 17,8 milionu tun během období přezkumného šetření. Během posuzovaného období byla spotřeba nižší než 23,6 milionu tun, což byla spotřeba během období původního šetření (od dubna 2007 do března 2008). Pokles spotřeby je důsledkem negativního dopadu hospodářské krize, která způsobila snížení celkové spotřeby válcovaného drátu, zejména v automobilovém průmyslu a stavebnictví.

         2.   Dovoz z dotčené země

   a)   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

               (54)

               Objem dovozu z Číny a jeho podíl na trhu byly zjištěny na základě údajů Eurostatu.

               (55)

               Objem dovozu z dotčené země do Unie a jeho podíl na trhu se vyvíjely takto:

                  Tabulka 3

                  Objem dovozu a podíl na trhu

                           Země

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Čína

                           Objem (v tunách)

                           3 108

                           911

                           88

                           696

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              29

                              3

                              22

                           Podíl na trhu (v %)

                           0,02

                           0,01

                           0,00

                           0,00

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              34

                              3

                              23

                              Zdroj: Eurostat

               (56)

               Zatímco v období původního šetření čínský dovoz představoval 5 % podíl na trhu a 1,1 milionu tun, podle informací z Eurostatu se z trhu Unie prakticky ztratil. Ve skutečnosti se dovoz z Číny v průběhu posuzovaného období snížil z 3 108 tun na 696 tun.

               (57)

               Společnost s 7,9 % celní sazbou je ve spojení se skupinou ArcelorMittal a podle žadatelů již nevyrábí významné množství válcovaného drátu. Další čínští vyvážející výrobci však také přestali prodávat na trh Unie. Trh válcovaného drátu se jeví být velmi citlivý na cenu a 24 % zvýšení cen z důvodu platného antidumpingového cla způsobilo u čínských vývozců ztrátu zájmu o trh Unie.

         b)   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

               (58)

               Ceny dovozu byly stanoveny podle údajů Eurostatu. Vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu z Číny do EU, nedostatečné spolupráci ze strany čínských výrobců a nedostatku cenových údajů o typech výrobku v jejich zanedbatelném objemu dovozu nebylo možné provést smysluplný výpočet cenového podbízení. Jak však vyplývá z tabulky 1, čínské vývozní ceny do třetích zemí se cenově podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o více než 25 %. Očekává se proto podobná významná úroveň podbízení na trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

         3.   Dovoz z dalších třetích zemí, na které se nevztahují opatření

               (59)

               Hlavními vyvážejícími zeměmi do Unie jsou Moldavsko, Norsko, Rusko, Ukrajina a Švýcarsko. Celkový dovoz dotčeného výrobku ze třetích zemí během posuzovaného období vzrostl o 19,2 % (z 1,22 milionu tun na 1,45 milionu tun) a představoval 7,5 % spotřeby v Unii. Ve stejném období průměrná jednotková dovozní cena trvale klesala z 592 EUR na 506 EUR za tunu, což představuje pokles o 14,6 %.

                  Tabulka 4

                  Dovoz ze třetích zemí

                           Země

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Moldavsko

                           Objem (v tunách)

                           47 084

                           99 126

                           86 083

                           185 982

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              211

                              183

                              395

                           Podíl na trhu (v %)

                           0,25

                           0,62

                           0,50

                           1,04

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           528

                           483

                           445

                           438

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              91

                              84

                              83

                           Norsko

                           Objem (v tunách)

                           130 614

                           128 439

                           125 267

                           134 313

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              98

                              96

                              103

                           Podíl na trhu (v %)

                           0,71

                           0,80

                           0,73

                           0,75

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           552

                           538

                           495

                           486

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              97

                              90

                              88

                           Rusko

                           Objem (v tunách)

                           47 185

                           89 236

                           91 037

                           112 748

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              189

                              193

                              239

                           Podíl na trhu (v %)

                           0,25

                           0,56

                           0,53

                           0,63

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           494

                           486

                           436

                           425

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              86

                           Ukrajina

                           Objem (v tunách)

                           379 216

                           193 955

                           256 928

                           307 276

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              51

                              68

                              81

                           Podíl na trhu (v %)

                           2,05

                           1,21

                           1,50

                           1,72

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           505

                           507

                           457

                           443

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              100

                              90

                              88

                           Švýcarsko

                           Objem (v tunách)

                           290 689

                           293 352

                           297 980

                           298 104

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              101

                              103

                              103

                           Podíl na trhu (v %)

                           1,57

                           1,83

                           1,74

                           1,67

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           694

                           632

                           607

                           596

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              91

                              87

                              86

                           Jiné třetí země celkem

                           Objem (v tunách)

                           1 220 464

                           1 086 787

                           1 250 867

                           1 454 411

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Podíl na trhu (v %)

                           6,59

                           6,78

                           7,30

                           8,16

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           591

                           564

                           522

                           506

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              86

                           Třetí země celkem

                           Objem (v tunách)

                           1 223 572

                           1 087 698

                           1 250 955

                           1 455 107

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              119

                           Podíl na trhu (v %)

                           6,61

                           6,79

                           7,30

                           8,16

                           Průměrná cena (v EUR za tunu)

                           592

                           564

                           522

                           506

                              Index (2011 = 100)

                              100

                              95

                              88

                              85

                              Zdroj: Eurostat

         4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

               (60)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

               (61)

               Přitom Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele za posuzované období byly stanoveny, analyzovány a zkoumány na základě údajů poskytnutých výrobním odvětvím Unie. Mikroekonomické ukazatele byly stanoveny na základě údajů shromážděných a ověřených na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (62)

               Makroekonomickými ukazateli v následujících oddílech jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby, objem prodeje, podíl na trhu a růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu. Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, výrobní náklady, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a náklady práce.

         a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (63)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 5

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Objem výroby
                           (v tunách)

                           21 502 127

                           18 565 812

                           19 742 360

                           20 236 339

                              Index objemu výroby

                              100

                              86

                              92

                              94

                           Výrobní kapacita
                           (v tunách)

                           28 147 358

                           28 001 765

                           28 051 425

                           28 061 036

                              Index výrobní kapacity

                              100

                              99

                              100

                              100

                           Využití kapacity
                           (v %)

                           76

                           66

                           70

                           72

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

               (64)

               Během posuzovaného období se výroba snížila o 6 %, výrobní kapacita zůstala stabilní a využití kapacity pokleslo z 76 % na 72 %.

         b)   Objem prodeje a podíl na trhu

               (65)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Objem prodeje a podíl na trhu

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Objem prodeje na trhu Unie
                           (v tunách)

                           17 298 867

                           14 936 546

                           15 883 101

                           16 371 571

                              Index objemu prodeje na trhu Unie

                              100

                              86

                              92

                              95

                           Podíl na trhu
                           (v %)

                           93,4

                           93,2

                           92,7

                           91,8

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník

               (66)

               Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie klesl v posuzovaném období o 5 %.

         c)   Růst

               (67)

               Zatímco spotřeba v Unii se během posuzovaného období snížila o 4 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie poklesl o 5 %, což se projevilo v úbytku podílu na trhu o 1,6 procentních bodů.

         d)   Zaměstnanost a produktivita

               (68)

               Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Zaměstnanost a produktivita

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Počet zaměstnanců

                           8 888

                           8 851

                           8 849

                           8 991

                              Index počtu zaměstnanců

                              100

                              100

                              100

                              101

                           Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

                           2 419

                           2 098

                           2 231

                           2 251

                              Index produktivity (v jednotkách na zaměstnance)

                              100

                              87

                              92

                              93

                              Zdroj: odpovědi na dotazník

               (69)

               Zaměstnanost zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní. Současně klesla produktivita o 7 % v důsledku poklesu výroby, jak je znázorněno v tabulce 7 v 68. bodě odůvodnění.

         5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (70)

               Dumpingové rozpětí stanovené pro Čínu v původním šetření bylo mnohem větší než nepatrné, zatímco objem dovozu z Číny zůstal během celého posuzovaného období na zanedbatelné úrovni. Pokud by však byla opatření zrušena, dopad očekávaného dumpingu na výrobní odvětví Unie by byl významný, soudě podle rostoucího objemu a klesajících cen vývozu z Číny do třetích zemí, jak je uvedeno v 45. a 46. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie dosud nepřekonalo účinky dřívějšího poškozujícího dumpingového dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Číny, jak je uvedeno v 83. bodě odůvodnění.

         a)   Ceny a činitele ovlivňující ceny

               (71)

               Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 8

                  Průměrné prodejní ceny

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Průměrná jednotková prodejní cena v Unii
                           (EUR/tuna)

                           638

                           588

                           545

                           539

                              Index průměrné jednotkové prodejní ceny v Unii

                              100

                              92

                              85

                              85

                           Jednotkové výrobní náklady
                           (EUR/tuna)

                           606

                           581

                           533

                           514

                              Index jednotkových výrobních nákladů

                              100

                              96

                              88

                              85

                              Zdroj: odpovědi na dotazník

                     Jak průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, tak výrobní náklady se během posuzovaného období snížily o 15 %. Prodejní ceny tedy v průměru sledovaly vývoj nákladů.

         b)   Náklady práce

               (72)

               Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 9

                  Průměrné náklady práce na zaměstnance

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

                           51 320

                           53 514

                           52 366

                           51 814

                              Index průměrných nákladů práce na zaměstnance

                              100

                              104

                              102

                              101

                              Zdroj: odpovědi na dotazník

               (73)

               Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance zůstaly během posuzovaného období stabilní. Lze to vysvětlit hlavně zvýšeným úsilím výrobního odvětví Unie o kontrolu výrobních nákladů a tím o zachování své konkurenceschopnosti.

         c)   Zásoby

               (74)

               Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 10

                  Zásoby

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Konečný stav zásob
                           (v tunách)

                           400 531

                           400 256

                           429 765

                           471 135

                              Index konečného stavu zásob

                              100

                              100

                              107

                              118

                           Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby
                           (v %)

                           1,9

                           2,2

                           2,2

                           2,3

                              Zdroj: odpovědi na dotazník

               (75)

               Během posuzovaného období vzrostly zásoby výrobního odvětví Unie celkem o 18 %. Velkou část výroby válcovaného drátu tvoří standardní výrobky, a výrobní odvětví Unie si tudíž musí udržovat určitou úroveň zásob, aby bylo schopno rychle uspokojit poptávku svých odběratelů. Konečný stav zásob jako procento výroby zůstal relativně stabilní a sledoval vývoj výroby výrobního odvětví Unie.

         d)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

               (76)

               Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 11

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období přezkumného šetření

                           Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z obratu prodeje)

                           5,1

                           1,2

                           2,3

                           4,7

                           Peněžní tok (v EUR)

                           179 540 905

                           82 626 580

                           107 291 306

                           159 860 366

                           Investice (v EUR)

                           103 206 819

                           81 357 885

                           62 499 682

                           42 831 235

                           Návratnost investic (v %)

                           3,8

                           – 0,1

                           0,8

                           3,0

                              Zdroj: odpovědi na dotazník

               (77)

               Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost se snížila ze 5,1 % na 4,7 %. To je méně než cílový zisk ve výši 9,9 %, který byl stanoven v původním šetření.

               (78)

               Čistý peněžní tok vyjadřuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost a v posuzovaném období byl kladný. Tento ukazatel však zaznamenal značný pokles o 11 %. To vzbuzuje obavy o schopnost výrobního odvětví Unie pokračovat v nezbytném samofinancování svých činností.

               (79)

               Investice se v posuzovaném období snížily o výrazných 58 %. Jednalo se hlavně o nutné investice do modernizace, údržby a plnění právních požadavků týkajících se bezpečnosti. Skutečnost, že nebyly realizovány žádné investice za účelem rozšíření kapacity, může signalizovat možný dlouhodobý negativní vývojový trend na trhu.

               (80)

               Návratnost investic je čistý zisk vyjádřený v procentech hrubé účetní hodnoty investic. Tento ukazatel poklesl během posuzovaného období z 3,8 % na 3 % v důsledku snížení zisku.

               (81)

               Pokles ziskovosti a objemu peněžního toku se nepříznivě projevil i na schopnosti společnosti opatřit si kapitál.

         e)   Výroba pro vlastní spotřebu výrobního odvětví Unie

               (82)

               Na základě informací shromážděných během šetření bylo zjištěno, že podíl výroby pro vlastní spotřebu není významný, jelikož přibližně jen 11 % výroby výrobního odvětví Unie se využívá pro vlastní spotřebu v rámci skupiny. Vyšší objem výroby obecně vede k úsporám z rozsahu, z nichž má dotčený výrobce prospěch. Výrobní odvětví Unie je převážně vertikálně integrované a výroba pro vlastní spotřebu se využívá pro další zpracování v navazujících výrobních odvětvích, při němž vznikají výrobky s přidanou hodnotou. Šetření nepoukázalo na žádné problémy související s výrobou těchto navazujících výrobků. Výroba pro vlastní spotřebu zůstala během posuzovaného období skutečně stabilní. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že výroba výrobního odvětví Unie pro vlastní spotřebu neměla žádný nepříznivý dopad na jeho finanční situaci.

         f)   Závěr ohledně újmy

               (83)

               Během posuzovaného období se všechny ukazatele újmy týkající se výrobního odvětví Unie vyvíjely nepříznivě. Konkrétně, výroba v Unii se snížila o 6 %, využití kapacity pokleslo ze 76 % na 72 %, podíl na trhu klesl o 1,6 procentního bodu z 93,4 % na 91,8 % a konečný stav zásob vzrostl o 18 %. Kromě toho další ukazatele újmy, například objem prodeje stranám v Unii, které nejsou ve spojení, (– 6 %) a vývoz určený stranám, které nejsou ve spojení, (– 22 %), také sledovaly negativní trend. Jednotkové prodejní ceny účtované stranám v Unii, které nejsou ve spojení, a výrobní náklady klesly shodně o 15 %. Ziskovost se snížila z 5,1 % na 4,7 %, což je méně, než cílový zisk ve výši 9,9 %, který byl stanoven v původním šetření. Investice výrazně klesly o 58 % a peněžní tok se snížil o 11 %. Vzhledem k tomu, že zaměstnanost zůstala poměrně stabilní, produktivita klesla o 7 %.

               (84)

               Tyto negativní trendy však nelze přičíst čínskému dovozu vzhledem k jeho omezenému objemu a podílu na trhu. Analýza se proto věnuje dopadu, který by mělo obnovení čínského dovozu na výrobní odvětví Unie, jež dosud plně nepřekonalo účinky dřívějších čínských dumpingových praktik.

         F.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

   1.   Předběžná poznámka

               (85)

               Ačkoliv objem dovozu z Číny výrazně poklesl po uložení opatření v roce 2009, má se za to, že zbývající významné výrobní kapacity v Číně mohou být snadno přesměrovány na trh Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

         2.   Dopad předpokládaného objemu dovozu z Číny a vliv na ceny v případě, že opatření pozbudou platnosti

               (86)

               Jak bylo konstatováno v 40. až 42. bodě odůvodnění, celková výrobní kapacita válcovaného drátu činí více než 150 milionů tun, přičemž odhadovaná volná kapacita činí přibližně 50 milionů tun. Obě tato čísla jsou výrazně vyšší než celková spotřeba válcovaného drátu v Unii. Jak navíc vyplývá z čínských statistik, Číně se v posledních letech podařilo přesměrovat přebytek své výroby z Unie do jiných zemí, kde platilo méně omezení obchodu. To se však změnilo, neboť některé trhy třetích zemí nedávno zavedly ochranná opatření, díky nimž se účinně uzavřely před čínským dovozem nebo mu alespoň omezily přístup. V každém případě je trh Unie i nadále atraktivní díky relativně vysokým prodejním cenám dotčeného výrobku v porovnání s jinými trhy třetích zemí. Proto lze důvodně očekávat, že kdyby byla opatření zrušena, významná část stávající čínské výroby by byla v důsledku atraktivity trhu Unie s jeho velikostí a úrovní cen přesměrována do Unie. S přihlédnutím k současné situaci ohledně újmy a k dumpingovým praktikám čínských vývozců šetření ukázalo, že zrušení opatření by se vší pravděpodobnosti mělo za následek významné zvýšení vývozu z Číny za dumpingové ceny, což by výrobnímu odvětví Unie způsobilo podstatnou újmu.

         3.   Závěr

               (87)

               S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

         G.   ZÁJEM UNIE

               (88)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

               (89)

               Podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení byla všem zúčastněným stranám poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska.

               (90)

               Na tomto základě Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

         1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (91)

               Výrobní odvětví Unie trvale ztrácelo podíl na trhu a utrpělo v posuzovaném období podstatnou újmu. Pokud by měla být opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by se se vší pravděpodobností ocitlo v ještě horší situaci.

               (92)

               Byl proto učiněn závěr, že zachování platných opatření proti Číně by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

         2.   Zájem dovozců a obchodníků

               (93)

               V tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti se žádný dovozce ani obchodník nepřihlásil. Neobjevují se náznaky, že by pokračování opatření mělo mít nějaké významné negativní dopady na jejich činnost.

         3.   Zájem uživatelů

               (94)

               V tomto přezkumném šetření před pozbytím platnosti se žádný uživatel nepřihlásil. Co se týče uživatelů, v původním šetření byl učiněn závěr, že celkový možný dopad uložení opatření na činnost uživatelů bude velmi omezený. Zaprvé, naprostá většina uživatelů nakupuje válcovaný drát z nečínských zdrojů, jichž je mnoho. Zadruhé, na možný dopad uložení opatření by se mělo pohlížet z hlediska navazujících výrobků, jež mají vysokou přidanou hodnotu. Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít negativní dopad na současnou situaci uživatelů.

         4.   Závěr ohledně zájmu Unie

               (95)

               S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod, vyplývající ze zájmu Unie, proti zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně.

         H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (96)

               Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Jedna zúčastněná strana předložila připomínky, které podporují závěry Komise.

               (97)

               Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz válcovaného drátu pocházejícího z Číny, uložená nařízením (ES) č. 703/2009, měla být zachována.

               (98)

               Aby bylo minimalizováno riziko obcházení uložených opatření z důvodu velkých rozdílů v celních sazbách, má se za to, že v tomto případě jsou nezbytná zvláštní opatření za účelem zajištění řádného uplatňování antidumpingových cel. Tato zvláštní opatření, která se týkají pouze společnosti, pro níž je stanovena individuální celní sazba, zahrnují: povinnost předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která splňuje požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Dovoz bez zmíněné faktury podléhá zbytkovému antidumpingovému clu použitelnému pro všechny ostatní výrobce.

               (99)

               Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (11). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni použije. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               (100)

               Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz tyčí a prutů, válcovaných za tepla, v nepravidelně navinutých svitcích, ze železa, nelegované oceli nebo legované oceli jiné než nerezavějící oceli, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 7213 10 00, 7213 20 00, 7213 91 10, 7213 91 20, 7213 91 41, 7213 91 49, 7213 91 70, 7213 91 90, 7213 99 10, 7213 99 90, 7227 10 00, 7227 20 00, 7227 90 10, 7227 90 50 a 7227 90 95, pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Společnost

               Sazba antidumpingového cla (v %)

               Doplňkové kódy TARIC

               Valin Group

               7,9

               A930

               Všechny ostatní společnosti

               24,0

               A999

         3.   Uplatnění individuální celní sazby stanovené pro společnost uvedenou v odstavci 2 je podmíněno povinností předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, na níž musí být uvedeno prohlášení datované a podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který takovou fakturu vystavil a který se identifikuje svým jménem a funkcí, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) válcovaného drátu prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a pravdivé.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. října 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 703/2009 ze dne 27. července 2009 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Čínské lidové republiky a o zastavení řízení týkajícího se dovozu válcovaného drátu pocházejícího z Moldavské republiky a Turecka (Úř. věst. L 203, 5.8.2009, s. 1).

      (3)  Úř. věst. C 318, 1.11.2013, s. 6.

      (4)  Úř. věst. C 252, 2.8.2014, s. 7.

      (5)  Statistická ročenka oceli za rok 2014 od sdružení Worldsteel Association, http://www.worldsteel.org/dms/internetDocumentList/statistics-archive/yearbook-archive/Steel-Statistical-Yearbook-2014/document/Steel-Statistical-Yearbook-2014.pdf.

      (6)  Tento údaj zahrnuje válcovaný drát jak z uhlíkové, tak nerezavějícíoceli (nerezavějící ocel není dotčeným výrobkem). Eurofer, člen International Stainless Steel Forum, odhadl, že během celého posuzovaného období, včetně období přezkumného šetření, představovala výroba válcovaného drátu z nerezavějící oceli méně než 5 % celkové výroby válcovaného drátu v Číně.

      (7)  Z důvodu zachování důvěrnosti nelze zveřejnit konkrétní dumpingová rozpětí, a jsou proto prezentována jako rozmezí.

      (8)  Turecko zvýšilo svou řádnou celní sazbu na válcovaný drát na 40 % v listopadu 2014, tedy po období přezkumného šetření, a zjištění ve srovnatelné zemi tedy nebyla zkreslená.

      (9)  South China Morning Post ze dne 20. ledna 2015, Le Figaro ze dne 26. března 2015, The Australian Financial review ze dne 20. dubna 2015, CNBC ze dne 7. května 2015.

      (10)  Válcovaný drát má široké využití ve stavebnictví.

      (11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/251 ze dne 23. února 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               24.2.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 47/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/251
   ze dne 23. února 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. února 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  283,3

                  MA

                  91,7

                  SN

                  172,2

                  TN

                  107,9

                  TR

                  102,0

                  ZZ

                  151,4

                  0707 00 05

                  MA

                  84,1

                  TR

                  177,1

                  ZZ

                  130,6

                  0709 91 00

                  TN

                  173,6

                  ZZ

                  173,6

                  0709 93 10

                  MA

                  40,5

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  100,0

                  0805 10 20

                  EG

                  44,1

                  IL

                  77,2

                  MA

                  51,2

                  TN

                  54,0

                  TR

                  61,7

                  ZZ

                  57,6

                  0805 20 10

                  IL

                  130,4

                  MA

                  88,5

                  TR

                  84,6

                  ZZ

                  101,2

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  68,8

                  IL

                  138,8

                  JM

                  161,2

                  MA

                  113,4

                  TR

                  43,5

                  ZZ

                  105,1

                  0805 50 10

                  EG

                  90,7

                  IL

                  96,1

                  MA

                  64,8

                  TR

                  90,7

                  ZZ

                  85,6

                  0808 10 80

                  CL

                  93,6

                  US

                  107,4

                  ZZ

                  100,5

                  0808 30 90

                  CL

                  114,0

                  CN

                  89,7

                  TR

                  156,1

                  ZA

                  100,0

                  ZZ

                  115,0

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/832 ze dne 16. května 2017, kterým se přiznává ochrana podle článku 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 názvu Bürgstadter Berg (CHOP)

text:
               17.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 124/31

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/832
   ze dne 16. května 2017,
   kterým se přiznává ochrana podle článku 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 názvu Bürgstadter Berg (CHOP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 97 odst. 2 a 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 byla žádost Německa o zápis názvu „Bürgstadter Berg“ do rejstříku posouzena Komisí a následně zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

               (3)

               V souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 by měl být název „Bürgstadter Berg“ chráněn, zařazen a zapsán do rejstříku uvedeného v článku 104 zmíněného nařízení.

               (4)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Bürgstadter Berg“ (CHOP) je tímto chráněn.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. května 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. C 384, 18.10.2016, s. 4.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 659/2012 ze dne 18. července 2012 o vydávání licencí na dovoz česneku v podobdobí od 1. září 2012 do 30. listopadu 2012

text:
               19.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 189/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 659/2012
   ze dne 18. července 2012
   o vydávání licencí na dovoz česneku v podobdobí od 1. září 2012 do 30. listopadu 2012
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 341/2007 (3) stanoví otevření a správu celních kvót a zavedení režimu dovozních licencí a osvědčení o původu pro česnek a jiné zemědělské produkty dovážené ze třetích zemí.

               (2)

               Množství, na která byly podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 341/2007 podány žádosti o licence „A“ tradičními a novými dovozci během prvních sedmi dnů měsíce července 2012, překračují množství dostupná pro dovoz výrobků pocházejících z Číny.

               (3)

               V souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 je tudíž nezbytné stanovit, do jaké míry bude možné vyhovět žádostem o licence „A“ zaslaným Komisi do 14. dne měsíce července 2012 podle článku 12 nařízení (ES) č. 341/2007.

               (4)

               Za účelem zajištění účinné správy postupu vydávání dovozních licencí by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po vyhlášení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Žádostem o dovozní licence „A“ podaným podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 341/2007 během prvních sedmi dnů měsíce července 2012 a zaslaným Komisi nejpozději 14. dne měsíce července 2012 se vyhovuje do výše procentních sazeb požadovaných množství, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 18. července 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 90, 30.3.2007, s. 12.

      PŘÍLOHA

                  Původ

                  Pořadové číslo

                  Přídělový koeficient

                  Argentina

                              —

                              Tradiční dovozci

                  09.4104

                  X

                              —

                              Noví dovozci

                  09.4099

                  X

                  Čína

                              —

                              Tradiční dovozci

                  09.4105

                  46,109181 %

                              —

                              Noví dovozci

                  09.4100

                  0,380346 %

                  Ostatní třetí země

                              —

                              Tradiční dovozci

                  09.4106

                  100 %

                              —

                              Noví dovozci

                  09.4102

                  100 %

                  „X“: Pro tento původ a dané podobdobí se kvóta nestanoví.