title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1101 ze dne 3. srpna 2018, kterým se stanoví kritéria pro použití čl. 5 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 2271/96 o ochraně proti účinkům právních předpisů přijatých určitou třetí zemí uplatňovaných mimo její území, jakož i proti účinkům opatření na nich založených nebo z nich vyplývajících

text:
                  7.8.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 199/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1101
         ze dne 3. srpna 2018,
         kterým se stanoví kritéria pro použití čl. 5 druhého pododstavce nařízení Rady (ES) č. 2271/96 o ochraně proti účinkům právních předpisů přijatých určitou třetí zemí uplatňovaných mimo její území, jakož i proti účinkům opatření na nich založených nebo z nich vyplývajících
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2271/96 ze dne 22. listopadu 1996 o ochraně proti účinkům právních předpisů přijatých určitou třetí zemí uplatňovaných mimo její území, jakož i proti účinkům opatření na nich založených nebo z nich vyplývajících (1), a zejména na čl. 5 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení Rady (ES) č. 2271/96 zajišťuje ochranu proti protiprávním účinkům právních předpisů, včetně nařízení a jiných právních předpisů, přijatých třetími zeměmi a uplatňovanými mimo jejich území, a proti opatřením na nich založeným nebo z nich vyplývajícím a zamezuje jejich účinkům, pokud toto uplatňování poškozuje zájmy osob uvedených v článku 11 uvedeného nařízení, které provádějí operace v mezinárodním obchodu nebo pohybu kapitálu a související obchodní činnost mezi Unií a třetími zeměmi.

                     (2)

                     Nařízení (ES) č. 2271/96 uznává, že tyto právní předpisy, včetně nařízení a jiných legislativních předpisů, svým uplatňováním mimo území daných třetích zemí porušují mezinárodní právo.

                     (3)

                     Podle čl. 5 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96 osoby uvedené v článku 11 uvedeného nařízení nevyhoví přímo ani prostřednictvím dceřiné společnosti, ani jiného prostředníka, jednáním ani vědomým opomenutím požadavkům nebo zákazům, včetně předvolání zahraničních soudních orgánů, přímo nebo nepřímo založeným na zákonech uvedených v příloze nebo na opatřeních na nich založených nebo z nich vyplývajících.

                     (4)

                     Ustanovení čl. 5 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96 však umožňuje osobám uvedeným v článku 11 uvedeného nařízení požádat Komisi o oprávnění těmto požadavkům nebo zákazům plně nebo částečně vyhovět, pokud by jejich nedodržení vážně poškodilo jejich zájmy nebo zájmy Unie.

                     (5)

                     V zájmu zajištění právní jistoty a účinného provádění nařízení (ES) č. 2271/96 při tom, že budou za zvláštních a řádně odůvodněných okolností zohledněna nebezpečí vážného poškození zájmů fyzických a právnických osob uvedených v článku 11 uvedeného nařízení, je nezbytné stanovit kritéria pro použití čl. 5 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96.

                     (6)

                     Komise bude vzhledem ke své úloze, která spočívá v dohlížení na jednotné provádění práva EU, včetně nařízení (ES) č. 2271/96, pozorně sledovat uplatňování tohoto nařízení a přijme potřebné úpravy na základě svého posouzení jeho provádění.

                     (7)

                     Rovněž by měly být stanoveny hlavní kroky postupu po předložení žádosti o oprávnění plně nebo částečně splnit tento požadavek nebo zákaz Komisi.

                     (8)

                     Veškeré zpracování osobních údajů fyzických osob podle tohoto nařízení by mělo být v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 (2) a nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 (3).

                     (9)

                     Žádosti podané v souladu s tímto nařízením by se měly týkat opatření nebo opomenutí, která jsou založena přímo či nepřímo na uplatňování právních předpisů uvedených v příloze nařízení (ES) č. 2271/96 nebo na opatřeních na nich založených nebo z nich vyplývajících.

                     (10)

                     Žádost se zpracuje co nejdříve.

                     (11)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro extrateritoriální právní předpisy a byla přijata podle nařízení (EU) č. 182/2011 (4).

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Předmět
            Toto nařízení stanoví kritéria pro použití čl. 5 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96.

            Článek 2
            Definice
            Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

                        a)

                        „uvedenými extrateritoriálními právními předpisy“ zákony, nařízení a jiné právní předpisy uvedené v příloze nařízení (ES) č. 2271/96, včetně nařízení a jiných právních předpisů na nich založených nebo z nich vyplývajících;

                        b)

                        „následnými opatřeními“ opatření založená na uvedených extrateritoriálních předpisech nebo z nich vyplývající;

                        c)

                        „nedodržením“ nedodržení požadavků nebo zákazů přímo jednáním nebo záměrnými opomenutími požadavků nebo zákazů, včetně žádostí zahraničních soudů, které jsou přímo či nepřímo založeny na uvedených extrateritoriálních předpisech nebo následných opatřeních;

                        d)

                        „chráněnými zájmy“ zájmy jakékoli osoby uvedené v článku 11 nařízení (ES) č. 2271/96, zájmy Unie nebo obojí;

                        e)

                        „žadatelem“ osoba uvedená v článku 11 nařízení (ES) č. 2271/96, která požádala o oprávnění podle čl. 5 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96.

            Článek 3
            Podání žádostí

               1.   Žádosti o oprávnění podle čl. 5 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96 se podávají písemně na adresu:

                           European Commission

                           Service for Foreign Policy Instruments

                           EEAS 07/99

                           B-1049 Bruxelles/Brussel (BELGIQUE/BELGIË)

                           EC-AUTHORISATIONS-BLOCKING-REG@ec.europa.eu

               2.   V žádosti musí být uvedeno jméno a kontaktní údaje žadatelů, musí obsahovat přesná ustanovení uvedených extrateritoriálních právních předpisů nebo příslušných následných opatření a musí popisovat rozsah požadovaného povolení a škody, které by mohly být způsobeny jejich nedodržením.

               3.   Žadatelé musí ve své žádosti předložit dostatečné důkazy o tom, že uvedené nedodržení by způsobilo závažné poškození alespoň jednoho chráněného zájmu.

               4.   V případě potřeby si Komise může od žadatelů vyžádat dodatečné důkazy, které jsou jí poskytnuty v přiměřené lhůtě stanovené Komisí.

               5.   Jakmile Komise obdrží žádosti, uvědomí o tom Výbor pro extrateritoriální právní předpisy.

            Článek 4
            Posouzení žádostí
            Při posuzování, zda by došlo k vážnému poškození chráněných zájmů podle čl. 5 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 2271/96, zváží Komise mimo jiné následující nekumulativní kritéria, je-li to vhodné:

                        a)

                        zda je pravděpodobné, že bude chráněný zájem vzhledem k souvislostem, povaze a původu poškození konkrétně ohrožen;

                        b)

                        existenci probíhajícího správního nebo soudního šetření proti žadateli z třetí země nebo předchozí dohody o vyrovnání s touto třetí zemí, která je původcem uvedených extrateritoriálních právních předpisů;

                        c)

                        existenci podstatného spojení s třetí zemí, která je původcem uvedených exteritoriálních právních předpisů nebo následných opatření; žadatel má například mateřské společnosti nebo dceřiné společnosti nebo účast fyzických nebo právnických osob, které podléhají primární pravomoci třetí země, která je původcem uvedených extrateritoriálních právních předpisů nebo následných opatření;

                        d)

                        zda by žadatel mohl rozumným způsobem přijmout opatření k zamezení nebo zmírnění škod;

                        e)

                        nepříznivý dopad na výkon hospodářské činnosti, zejména to, zda by žadatel čelil značným hospodářským ztrátám, což by mohlo například ohrozit jeho životaschopnost nebo představovat vážné riziko úpadku;

                        f)

                        zda by činnost žadatele byla nadměrně obtížná z důvodu ztráty základních vstupů nebo zdrojů, které nelze přiměřeně nahradit;

                        g)

                        zda by bylo značně ztíženo uplatňování individuálních práv žadatele;

                        h)

                        zda existuje hrozba pro bezpečnost, zabezpečení, ochranu lidského života a zdraví a ochranu životního prostředí;

                        i)

                        zda existuje hrozba, pokud jde o schopnost Unie provádět její humanitární, rozvojové a obchodní politiky nebo vnější aspekty jejích vnitřních politik;

                        j)

                        bezpečnost dodávek strategického zboží nebo služeb na území Unie nebo na území členského státu a dopad jejich nedostatku nebo narušení;

                        k)

                        důsledky pro vnitřní trh, pokud jde o volný pohyb zboží, osob, služeb a kapitálu, jakož i finanční a hospodářskou stabilitu nebo klíčové infrastruktury Unie;

                        l)

                        systémové důsledky škod, zejména pokud jde o jejich účinky na jiná odvětví;

                        m)

                        dopad na trh práce jednoho nebo několika členských států na trh práce a přeshraniční důsledky v rámci Unie;

                        n)

                        jakékoli další významné faktory.

            Článek 5
            Výsledek žádosti

               1.   Pokud Komise po dokončení posouzení uvedeného v článku 4 získá dostatečné důkazy o tom, že uvedené nedodržení by způsobilo vážné poškození chráněných zájmů, neprodleně předloží Výboru pro extrateritoriální právní předpisy návrh rozhodnutí obsahujícího vhodná opatření, která mají být přijata.

               2.   Pokud Komise po dokončení posouzení uvedeného v článku 4 nezíská dostatečné důkazy o tom, že uvedené nedodržení předpisů by způsobilo vážné poškození chráněných zájmů, předloží Výboru pro extrateritoriální právní předpisy návrh rozhodnutí, kterým se žádost zamítá.

               3.   Komise neprodleně oznámí žadateli konečné rozhodnutí.

            Článek 6
            Zpracování údajů

               1.   Komise za účelem plnění svých úkolů podle tohoto nařízení zpracovává osobní údaje.

               2.   Veškeré zpracování osobních údajů je prováděno v souladu s nařízením (EU) 2016/679 a nařízením (ES) č. 45/2001.

               3.   Pro účely tohoto nařízení je útvar Služba nástrojů zahraniční politiky určen „správcem“ za Komisi ve smyslu čl. 2 písm. d) nařízení (ES) č. 45/2001 s cílem zajistit, aby dotčené fyzické osoby mohly vykonávat svá práva podle nařízení (ES) č. 45/2001.

            Článek 7
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 3. srpna 2018.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 309, 29.11.1996, s. 1.

            (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2093 ze dne 15. listopadu 2017 o ukončení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a o ukončení celní evidence tohoto dovozu uložené prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272

text:
               16.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 299/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2093
   ze dne 15. listopadu 2017
   o ukončení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a o ukončení celní evidence tohoto dovozu uložené prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 13 odst. 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Stávající opatření

               (1)

               Prováděcím nařízením (EU) č. 1331/2011 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo ve výši 71,9 % na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) pro všechny ostatní společnosti kromě společností uvedených v čl. 1 odst. 2 a v příloze I uvedeného nařízení.

               (2)

               Na tato opatření se dále odkazuje jako na „platná opatření“ a na šetření, které vedlo k uložení opatření původním nařízením, jako na „původní šetření“.

         1.2.   Zahájení řízení na základě žádosti

               (3)

               Dne 3. ledna 2017 podal Výbor na obranu odvětví Evropské unie vyrábějícího bezešvé duté profily z nerezavějící oceli (dále jen „žadatel“) Evropské komisi žádost o zahájení šetření ohledně obcházení platných opatření, ve které uvedl, že antidumpingová opatření na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR byla obcházena dovozem přes Indii.

               (4)

               V žádosti byly poskytnuty důkazy prima facie o tom, že po uložení platných opatření došlo k významné změně obchodních toků týkajících se vývozu z ČLR a Indie do Unie, přičemž se zdálo, že tato změna byla způsobena uložením platných opatření. Bylo vysloveno tvrzení, že vyjma uložení platných opatření pro tuto změnu neexistuje žádné jiné dostatečné opodstatnění ani důvod.

               (5)

               Důkazy dále poukázaly na skutečnost, že byly mařeny vyrovnávací účinky platných opatření, pokud jde o množství i ceny. Z důkazů vyplynulo, že ceny u tohoto zvýšeného dovozu z Indie byly nižší než ceny, které nepůsobí újmu, stanovené v rámci původního šetření.

               (6)

               A konečně, existovaly důkazy, že ceny bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli jsou v porovnání s běžnou hodnotou stanovenou během původního šetření pro obdobný výrobek dumpingové.

               (7)

               Poté, co Evropská komise (dále jen „Komise“) po informování členských států shledala, že existují dostatečné důkazy prima facie pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila šetření prováděcím nařízením Komise (EU) 2017/272 (3) (dále jen „zahajovací nařízení“).

               (8)

               Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž uložila celním orgánům v Unii, aby evidovaly dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli zasílaných z Indie.

         1.3.   Šetření

               (9)

               Komise informovala orgány ČLR a Indie, vyvážející výrobce a obchodníky v těchto zemích, známé dotčené dovozce do Unie a výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v ČLR a Indii známým Komisi nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v 15. bodě odůvodnění zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly zaslány také dovozcům v Unii.

               (10)

               Zúčastněné strany dostaly příležitost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Konalo se několik slyšení se žadatelem, včetně jednoho slyšení u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               (11)

               Přihlásilo se 29 společností z Indie, jedna společnost z ČLR, devět dovozců, kteří nejsou ve spojení, dva dovozci ve spojení, jeden zástupce a pět výrobců z výrobního odvětví Unie.

               (12)

               Dvacet jedna indických společností odpovědělo na dotazník a požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.

               (13)

               Komise posoudila všechny žádosti o osvobození individuálně. U čtrnácti společností, které jsou buď významnými vývozci do Unie, nebo které na základě původního přezkumu jejich odpovědí splňují podmínky pro to, aby byly způsobilé k případnému osvobození podle čl. 13 odst. 2 základního nařízení, byly provedeny inspekce na místě.

               (14)

               Na dotazník dále odpověděli čtyři dovozci do Unie, kteří nejsou ve spojení, a jeden čínský vyvážející výrobce, který není ve spojení s žádným indickým výrobcem.

               (15)

               Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností v Indii:

                           —

                           Arvind Pipes & Fittings Industries Private Limited,

                           —

                           ASR Mettech Private Limited,

                           —

                           Chandan Steel Limited,

                           —

                           Heavy Metal and Tubes Limited,

                           —

                           Krystal Steel Manufacturing Private Limited,

                           —

                           Maxim Tubes Company Private Limited,

                           —

                           MBM Tubes Private Limited,

                           —

                           Patels Airflow Limited,

                           —

                           Ratnamani Metals & Tubes Limited,

                           —

                           Remi Edelstahl Tubulars Limited,

                           —

                           Sandvik Asia Private Limited,

                           —

                           Suraj Limited,

                           —

                           Tubacex Prakash India Private Limited,

                           —

                           Universal Stainless.

         1.4.   Období šetření

               (16)

               Období šetření odpovídalo období od 1. dubna 2009 do 30. září 2016 (dále jen „období šetření“). Za období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „vykazované období“) byly shromážděny podrobnější údaje s cílem přezkoumat možné maření nápravného účinku platných opatření a existenci dumpingu.

         2.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

   2.1.   Obecné úvahy

               (17)

               V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena postupnou analýzou těchto skutečností:

                           —

                           došlo ke změně obchodních toků mezi třetími stranami (Indií a ČLR) a Unií,

                           —

                           tato změna byla způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod kromě uložení cla,

                           —

                           existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny, pokud se jedná o ceny a/nebo množství obdobného výrobku, a

                           —

                           existovaly důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.

         2.2.   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

               (18)

               Výrobkem dotčeným případným obcházením jsou: některé bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli (jiné než s připojeným příslušenstvím, vhodné pro vedení plynů nebo kapalin, pro použití v civilních letadlech) pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“). Jde o výrobek v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00. Jde o výrobek, na který se vztahují stávající platná opatření.

               (19)

               Výrobek, který je předmětem šetření, je stejný jako „dotčený výrobek“ vymezený v předchozím bodě odůvodnění, avšak zasílaný z Indie, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, v současnosti stejných kódů KN jako dotčený výrobek.

               (20)

               Z šetření vyplynulo, že bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli vyvážené do Unie z ČLR a bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli zasílané do Unie z Indie mají stejné základní fyzické i technické vlastnosti a využití, a musí být tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         2.3.   Míra spolupráce

               (21)

               Indičtí vyvážející výrobci do značné míry spolupracovali. Dvacet jedna spolupracujících výrobců uskutečnilo ve vykazovaném období 92 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie do Unie.

               (22)

               Čtrnáct společností, ve kterých byla provedena inspekce na místě, uskutečnilo 91 % celkového vývozu spolupracujících společností a 84 % celkového vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie do Unie.

               (23)

               V případě jednoho spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce byl uplatněn čl. 18 odst. 1 základního nařízení v rozsahu, v němž tento výrobce neposkytl informace potřebné ke smysluplnému posouzení činností společností, které jsou s ním ve spojení. Byly tak využity nejlepší dostupné údaje, které nahradily údaje poskytnuté touto společností, aby měla Komise k dispozici spolehlivé údaje potřebné k posouzení dovozu do Unie a vývozu z ní uskutečněného touto společností.

               (24)

               Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v ČLR byla nízká, odpověď na dotazník poskytl pouze jeden vyvážející výrobce. Zjištění ohledně vývozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z ČLR do Unie a z ČLR do Indie bylo proto třeba učinit na základě údajů Eurostatu a čínských obchodních statistik.

         2.4.   Povaha údajných praktik, procesů nebo prací souvisejících s obcházením

               (25)

               Údajné praktiky obcházení popsané v žádosti mají svůj počátek již ve fázi výroby. Výroba bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli probíhá ve dvou hlavních fázích: tváření za tepla a tváření za studena.

               (26)

               První fáze (tváření za tepla) probíhá obvykle jedním ze dvou způsobů: buď postupem protlačování (extruze) za tepla, nebo postupem ražení za tepla.

               (27)

               Výsledný dutý profil tvářený za tepla je meziproduktem, který je třeba před konečným užitím dále opracovat, s výjimkou některých dutých profilů tvářených za tepla, které se vyrábějí postupem protlačování za tepla.

               (28)

               Žadatel tvrdil, že bezešvými trubkami a dutými profily z nerezavějící oceli vyváženými z ČLR do Indie byly duté profily tvářené již za studena. Toto tvrzení podpořily i čínské vývozní statistiky a skutečnost, že výrobci v ČLR využívají postupu ražení za tepla, po němž musí být duté profily neprodleně a nezbytně zpracovány za studena.

               (29)

               Zatímco čínské statistiky vývozu skutečně ukázaly, že téměř veškeré vyvážené bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli byly označeny za tvářené za studena, po dovozu do Indie byla za tvářené za studena označena pouhá 2 %.

               (30)

               Tuto nesrovnalost lze vysvětlit režimem vracení DPH používaným v ČLR, podle nějž se u bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli tvářených za studena vrací 13 % DPH, zatímco u těch, které jsou tvářeny za tepla, je to 9 %.

               (31)

               Při ověřování se ukázalo, že indičtí výrobci téměř výhradně nakupovali duté profily tvářené za tepla a tváření za studena prováděli v Indii.

               (32)

               Šetření rovněž potvrdilo, že duté profily tvářené za tepla lze snadno transportovat předtím, než jsou tvářeny za studena.

               (33)

               Šetření dále ukázalo, že tváření za studena prováděné v Indii podstatně pozměňuje výrobek a nevratně mění jeho základní vlastnosti. Při tomto postupu výrobek mění své rozměry a své fyzické, mechanické a metalurgické vlastnosti.

         2.5.   Změna obchodních toků

               (34)

               Tabulka 1 ukazuje vývoj dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z ČLR a Indie do Unie a vývoj indického dovozu z ČLR v období šetření:

                  Tabulka 1

                  Dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli (v metrických tunách)

                           Kalendářní rok

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Vykazované období

                           Dovoz z ČLR do Unie

                           17 094

                           20 841

                           15 279

                           4 181

                           2 437

                           1 804

                           1 951

                           2 317

                           Dovoz do Unie z Indie

                           5 173

                           6 401

                           7 601

                           11 572

                           13 531

                           17 230

                           18 911

                           19 845

                           Vývoz z Číny do Indie

                           23 555

                           35 454

                           37 824

                           41 505

                           40 146

                           49 039

                           43 364

                           44 129

                              Zdroj: Eurostat (Comext), čínské obchodní statistiky.

               (35)

               Dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie se podstatně snížil během období šetření a prudce poklesl po uložení platných opatření v roce 2011.

               (36)

               Tento pokles dovozu z ČLR po uložení opatření byl trvale vyrovnáván zvyšováním dovozu z Indie v následujících letech.

               (37)

               Uvedené změny obchodních toků představují změnu obchodních toků obchodování mezi výše uvedenými zeměmi a Unií. Vývoj indického dovozu z ČLR během sledovaného období soustavně stoupal, přičemž velká část tohoto nárůstu proběhla již před uložením uvedených opatření.

               (38)

               Výše zmíněné údaje ukazují, že po zahájení původního šetření v roce 2010 a uložení platných opatření v prosinci 2011 byl dovoz dotčeného výrobku z ČLR do Unie do značné míry nahrazen dovozem bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli z Indie.

         2.6.   Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla

               (39)

               Komise zkoumala tvrzení, že byla výše uvedená změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž mimo uložení vyrovnávacího cla neexistuje dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod.

         2.6.1.   Analýza dovozu z ČLR do Indie

               (40)

               Následující tabulka porovnává dovoz indických spolupracujících společností z ČLR s jejich celkovým prodejem a vývozem do Unie. Komise k tomu podotýká, že tyto údaje se týkají společností, které uskutečnily převážnou většinu indického dovozu bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli do Unie, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění výše.

               (41)

               Komise se tudíž domnívala, že uvedené údaje dostatečně reprezentují relevantní indické průmyslové odvětví, pokud jde o vývoz do Unie.

                  Tabulka 2

                  Indický dovoz z ČLR (spolupracující společnosti) a celkový indický prodej (v metrických tunách)

                           Indický finanční rok

                           2009

                           2010

                           2011

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015

                           Vykazované období

                           Celkový indický prodej (A)

                           19 367

                           27 431

                           32 684

                           32 547

                           36 881

                           42 217

                           36 245

                           39 061

                           Indický dovoz z ČLR (B)

                           7 852

                           15 146

                           14 284

                           17 465

                           18 246

                           21 914

                           17 313

                           19 640

                           Poměr indického dovozu z ČLR a celkového indického prodeje (C = B/A)

                           41 %

                           55 %

                           44 %

                           54 %

                           49 %

                           52 %

                           48 %

                           50 %

                           Indický vývoz do Unie

                           4 252

                           6 631

                           9 697

                           12 759

                           14 715

                           19 090

                           16 825

                           18 581

                              Zdroj: Odpovědi spolupracujících společností na dotazníky.

               (42)

               Nárůst indického dovozu z ČLR byl podstatně nižší než nárůst dovozu z Indie do Unie. Mezi rokem 2010, kdy bylo zahájeno původní šetření, a vykazovaným obdobím zvýšili spolupracující indičtí vyvážející výrobci svůj dovoz z ČLR z 15,1 na 19,6 tisíc tun (+ 29 %) a svůj vývoz do Unie z 6,6 na 18,6 tisíc tun (+ 180 %).

               (43)

               Při šetření vyšlo najevo, že vývoj dovozu z ČLR závisel více na vývoji celkového prodeje než na vývoji indického vývozu do Unie.

               (44)

               V momentě, kdy se indický vývoz do Unie stane klíčovým faktorem prodeje, souvisí logicky s nárůstem čínského dovozu. A stejně by tomu bylo, kdyby došlo k vývoji prodeje na domácím nebo jiném vývozním trhu.

               (45)

               Přestože se podíl vývozu do Unie na celkovém prodeji zvýšil z 25 % v letech 2009–10 na 51 % ve vykazovaném období, podíl čínského dovozu na celkovém indickém prodeji zůstal nezměněn kolem 50 %.

               (46)

               To jasně ukazuje, že indičtí výrobci soustavně využívali kombinace vstupního materiálu z ČLR a z jiných zdrojů a uložení původního cla na to nemělo žádný znatelný dopad.

         2.6.2.   Analýza obchodního modelu

               (47)

               Obchodní model společností, které uskutečnily velkou většinu dovozu do Unie, se po uložení cla nezměnil. Započali s dotčenou praktikou před zahájením původního šetření proti ČLR v září 2010.

               (48)

               Během období šetření byl pro tuto praktiku dostatečný hospodářský důvod, což dokazuje skutečnost, že byly uvedené společnosti ziskové již před zahájením původního šetření a zůstaly ziskové až do vykazovaného období včetně.

               (49)

               Je důležité poznamenat, že schopnost vyrábět za studena tvářené duté profily vyžaduje značné investice do stálých aktiv, které se odepisují po několik let. Většina společností měla potřebná stálá aktiva již před zahájením původního šetření.

         2.6.3.   Účinek opatření platných pro čínský vývoz na indický vývoz do Unie

               (50)

               Průměrná cena indických bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovážených do Unie před zahájením původního šetření byla o 10 % nižší než cena bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli dovážených z ČLR. Po uložení cla v důsledku původního šetření zůstal indický dovoz nejlevnějším zdrojem dovozu na trh Unie. Komise k tomu poznamenává, že s ohledem na možné rozdíly ve struktuře sortimentu výrobků nejsou průměrné ceny přímo srovnatelné. Poskytují však dobrou představu o cenových úrovních.

               (51)

               Po uložení opatření a značném zvýšení cen čínského dovozu otevřela poptávka v Unii pochopitelně příležitost ostatním vyvážejícím zemím, kterou mohly indické podniky díky výrobkům za konkurenceschopné ceny dobře využít.

               (52)

               Podíl vývozu do Unie se sice během období šetření zvyšoval, ale již před zahájením původního šetření byl trh Unie pro indické výrobce významnou vývozní destinací.

               (53)

               Byl proto učiněn závěr, že pro změnu obchodních toků zmíněnou v bodě 2.3.3 výše byly rozumné ekonomické důvody, jiné než uložení cel na dovoz bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli pocházejících z ČLR.

         3.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

               (54)

               Všechny zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, které vedly k výše uvedeným závěrům, a byly vyzvány k předložení připomínek. Žadatel předložil doplňující informace ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací.

               (55)

               Žadatel zpochybnil rozhodnutí Komise neověřovat data jediného spolupracujícího čínského výrobce. Komise neověřila údaje, které poskytl spolupracující čínský výrobce, neboť jeho vývoz do Indie představoval zanedbatelný podíl čínského vývozu do Indie a nevnesl by do šetření žádnou přidanou hodnotu. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

               (56)

               Žadatel tvrdil, že Komise pominula skutečnost, že většina čínského vývozu do USA je deklarována jako tvářená za studena. Komise potvrdila, že čínský vývoz do USA nebyl předmětem jejího šetření, a nevidí žádný relevantní vztah mezi čínským vývozem do USA a předmětným případem. Komise proto toto tvrzení odmítla.

               (57)

               Žadatel dále tvrdil, že výrobní zařízení používaná některými indickými výrobci jim umožňují vyrábět výrobek, který je předmětem šetření, pouze z dutých profilů tvářených za studena. Ověření výrobních zařízení indických vyvážejících výrobců prokázalo, že tato zařízení jsou schopna vyrábět bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli, které tito výrobci vyváželi do Unie, z dutých profilů tvářených za tepla. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

               (58)

               Žadatel také zpochybnil závěr Komise týkající se nezměněného obchodního modelu vyvážejících výrobců, kteří uskutečnili převážnou část vývozu do Unie. Toto tvrzení Komise odmítla, neboť všechny ověřené společnosti, které vyvážely do Unie během vykazovaného období (s výjimkou jednoho výrobce, který prodal do Unie nevýznamné množství), začaly s touto praxí, to znamená dovážet duté profily z ČLR a vyrábět a prodávat bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli na domácím trhu i na vývoz, před zahájením původního šetření.

               (59)

               Žadatel také tvrdil, že Komise založila svá zjištění na klasifikaci dovozu z ČLR do Indie vykázané v indických údajích o dovozu, místo aby zohlednila klasifikaci vykázanou v čínských statistických údajích. Jak je uvedeno výše, čínské statistické údaje uvádějí vývoz dutých profilů tvářených za studena, zatímco indické statistické údaje uvádějí dovoz dutých profilů tvářených za tepla. Žadatel dále tvrdil, že pokud chtěla Komise založit své závěry na indických dovozních statistikách, měla konstatovat obcházení platných opatření, neboť 45 % obdobných výrobků dovážených z ČLR do Indie v roce 2015 bylo deklarováno jako potrubní trubky. Podle žadatele by žádné zpracování, ke kterému by došlo v Indii, nezměnilo původ těchto trubek z čínského na jiný. Konečně žadatel podotkl, že nebyl proveden žádný další průzkum ani nebyly učiněny žádné závěry, pokud jde o přesnost indických statistických údajů o dovozu.

               (60)

               Vzhledem k protichůdnosti údajů jak o čínském vývozu, tak o indickém dovozu Komise nezaložila svá zjištění na těchto statistických údajích. Vzhledem k velmi vysoké míře spolupráce založila Komise své závěry ve skutečnosti na ověřených informacích, které jí poskytli spolupracující indičtí výrobci. Šetření se zaměřilo na skutečné údaje konkrétních podniků za účelem potvrzení povahy polotovarů, které vstupují do indických podniků, stupně jejich zpracování v těchto podnicích a hospodářského důvodu pro tuto činnost.

               (61)

               Pokud jde o celní předpisy vztahující se na pravidla původu, Komise uvedla, že v rámci šetření týkajícího se obcházení platných opatření se při zjišťování, zda k obcházení dochází, či nikoli, celní předpisy zohledňují, ale nevychází se výhradně jen z nich. Žadatel kromě toho odkazuje pouze na dovoz potrubních trubek z ČLR do Indie. Ve skutečnosti je objem vývozu potrubních trubek z Indie do Unie téměř o 90 % nižší než dovoz potrubních trubek z ČLR do Indie, na nějž žadatel odkazuje. Při šetření se však neobjevily žádné důkazy o tom, že by tento omezený vývoz potrubních trubek z Indie do Unie byl obcházen ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Tyto námitky byly proto zamítnuty.

               (62)

               Žadatel tvrdil, že závěr Komise, podle něhož indičtí výrobci kupovali téměř výhradně duté profily tvářené za tepla, byl založen výhradně na základě jejich objednávek. Toto tvrzení Komise odmítla, neboť ke svým závěrům dospěla na základě všech informací, které měla k dispozici, a nikoliv pouze na základě objednávek. Během ověřování v Indii Komise prověřila polotovary vstupního materiálu, jakož i výrobní proces a hotový výrobek každého ověřovaného indického výrobce. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

               (63)

               Žadatel dále tvrdil, že Komise nenašla žádné důkazy o tom, že čínští výrobci nedodávali za tepla ražené trubky, které prošly první fází tváření za studena v ČLR, a žadatel trval na tom, že následné zpracování v Indii by pak bylo nedostačující pro určení původu. Vzhledem k tomu, že čínští vyvážející výrobci téměř nespolupracovali, vyvodila Komise své závěry ohledně fáze dokončení polotovarů, které indičtí výrobci nakupovali v ČLR, na základě ověřených informací od indických výrobců. Komise neobjevila žádné důkazy o tom, že by tyto polotovary byly zpracovány za studena již v ČLR. Kromě toho povaha ověřeného indického výrobního procesu (včetně možností tváření za studena) a ochota čínských výrobců dodávat polotovary dutých profilů tvářených za tepla do Indie tvrzení žadatele odporují.

               (64)

               Mimoto, i kdyby tvrzení žadatele, že některé polotovary dutých profilů dodávané do Indie byly částečně zpracovány za studena v ČLR, bylo opodstatněné, takové zpracování by na práce prováděné v Indii mělo jen omezený dopad. Jak bylo uvedeno výše, Komise zjistila, že všichni ověření vyvážející výrobci v Indii prováděli zásadní změny v Indii, a shledala pro tuto činnost hospodářský důvod. Komise proto tato tvrzení odmítla.

               (65)

               Kromě toho předložil žadatel zprávu o jednom indickém výrobci, kde uvedl, že některé trubky dovezené tímto výrobcem z ČLR jako tvářené za tepla musely být dále tvářeny za studena, neboť je nelze vyrobit válcováním za tepla v závodě na křížové válcování a ražení. Tato zpráva je založena na podrobné zprávě o dovozu z ČLR uskutečněném tímto jediným indickým výrobcem.

               (66)

               Komise uvedla, že toto tvrzení se omezuje na duté profily získané ražením za tepla. Nicméně čínští výrobci využívají jak ražení za tepla, tak protlačování (extruzi) za tepla. Kromě toho bylo v rámci šetření zjištěno, že indičtí vyvážející výrobci dovážejí jak protlačované, tak ražené duté profily. Toto tvrzení tedy neřeší možnost, že duté profily dovážené tímto konkrétním indickým závodem byly protlačovány za tepla. Mimoto byly statistiky dovozu tohoto konkrétního výrobce Komisi předloženy až po poskytnutí konečných informací, a nebylo je proto možné ověřit. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

               (67)

               Žadatel poskytl e-mailové potvrzení od dvou vybraných vyvážejících výrobců v ČLR, kteří odmítli dodat duté profily ražené za tepla a byli schopni dodat pouze trubky tvářené za studena.

               (68)

               Zaprvé, s ohledem na velký počet vyvážejících výrobců v ČLR (v původním šetření spolupracovalo 31 skupin vyvážejících výrobců) není možné vyvodit závěry z informací poskytnutých dvěma z nich. Zadruhé Komise poznamenala, že tento bod neřeší otázku, zda jsou indičtí vyvážející výrobci schopni vyrobit výrobek, který vyvážejí do Unie, ale pouze odhaluje prodejní politiku těchto dvou čínských vyvážejících výrobců. Komise proto toto tvrzení odmítla.

               (69)

               Žadatel tvrdil, že v Indii není závod na ražení, kde by bylo možné vyrobit za tepla ražené duté profily s průměrem vyšším než 4 palce, a konstatoval, že tuto skutečnost Komise neanalyzovala.

               (70)

               Komise poznamenala, že bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli vyvážené indickými vyvážejícími výrobci do Unie lze vyrábět z trubek tvářených za tepla pocházejících z Indie i ČLR. Zařízení, které mají k dispozici indičtí vyvážející výrobci, jim umožňuje za studena zpracovávat čínské trubky s průměrem nad 4 palce tvářené za tepla. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

               (71)

               Žadatel zpochybnil závěr Komise týkající se podstatné změny uvedené v 33. bodě odůvodnění výše, v němž Komise uvedla, že tváření za studena nevratně mění základní vlastnosti výrobku, a tvrdil, že náklady na změnu nejsou podstatné.

               (72)

               Komise především uvedla, že žadatel nezpochybňuje, že během procesu tváření za studena výrobky mění své rozměry a své fyzikální, mechanické a metalurgické vlastnosti. Ve svém posouzení Komise poznamenala, že zjištění o neobcházení podle čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla v tomto případě založena na dostatečném opodstatnění a hospodářském důvodu pro zpracovatelské činnosti prováděné v Indii. Nebylo tedy nutné provést kvantitativní posouzení nákladů na změnu. Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

               (73)

               Žadatel poukázal na to, že Komise neuvážila, že podstatnou část dovozu z Indie do Unie před uložením opatření vůči ČLR uskutečnila dceřiná společnost jednoho výrobce v Unii, a navrhl, aby Komise upravila tabulku 1 odečtením tohoto dovozu, což způsobí prudší nárůst dovozu z Indie po uložení opatření. Žadatel také tvrdil, že pokud by Komise vyloučila tento vývoz, nebylo by možné považovat Unii za významný vývozní trh pro indické vyvážející výrobce před zahájením původního šetření.

               (74)

               I kdyby byl vývoz výše uvedenou dceřinou společností unijního výrobce v Indii do Unie, který byl během období šetření relativně stabilní, vyloučen, nezměnilo by to posouzení nárůstu indického vývozu do Unie. Ve skutečnosti byl indický vývoz do Unie i nadále významný, což mělo za následek změnu obchodních toků popsanou v 36. a 37. bodě odůvodnění výše. Pokud jde o atraktivitu trhu Unie, Komise odkazuje na analýzu, která byla provedena v průběhu původního šetření.

               (75)

               Žadatel dále tvrdil, že na rozdíl od zjištění Komise se převážná část nárůstu indického dovozu z ČLR uskutečnila před uložením opatření, přičemž nárůst indického dovozu z ČLR se časově shoduje se zahájením šetření.

               (76)

               Původní šetření bylo zahájeno dne 30. září 2010. Jelikož se bezešvé trubky a duté profily z nerezavějící oceli obvykle vyrábějí na objednávku a neprodávají se ze skladu, je s přihlédnutím k době potřebné k přepravě zboží z ČLR do Indie po moři nepravděpodobné, že by k nárůstu čínského vývozu do Indie v letech 2009 a 2010 došlo po zahájení řízení. V každém případě to nic nemění na závěru Komise, že k nárůstu indického dovozu z Číny došlo dávno před uložením opatření, ani na jejím závěru uvedeném v 37. a 38. bodě odůvodnění, a sice že došlo ke změně obchodních toků, v čemž se Komise s žadatelem shoduje.

               (77)

               Žadatel také argumentoval tím, že poměr indického vývozu do Unie ve srovnání s indickým dovozem z ČLR během období šetření vzrůstal. Podle údajů v tabulce 2 výše tento poměr (D/B) skutečně vzrostl z 54 % na 95 %. Nicméně na rozdíl od tvrzení žadatele to neznamená změnu obchodního modelu indických výrobců, ale pouze to ukazuje na rostoucí význam trhu Unie pro indické výrobce.

               (78)

               K určení toho, zda se obchodní model indických výrobců změnil, bylo nutné analyzovat jejich činnosti jako celek a neomezovat analýzu na jejich prodej do Unie. Při této analýze Komise vycházela ze srovnání indického dovozu z ČLR a celkového prodeje spolupracujících indických společností. Komise proto toto tvrzení odmítla.

               (79)

               Žadatel také tvrdil, že tažení za studena není proces, který by vyžadoval značné investice do stálých aktiv, a otázal se Komise, zda prověřila využívání kapacity před zahájením období šetření a až do vykazovaného období.

               (80)

               Komise skutečně prověřila využití kapacity spolupracujících indických vyvážejících výrobců a zjistila, že výrobní kapacita během období šetření obvykle překračovala skutečný objem výroby. To dokládá zjištění, že většina společností měla potřebná stálá aktiva již před zahájením původního šetření, jak je uvedeno v (49). bodě odůvodnění výše. Komise dále dospěla ke zjištění, že všichni ověření vyvážející výrobci, kteří vyváželi do Unie ve vykazovaném období, měli k dispozici a využívali válcovny s poutnickou stolicí. Komise proto tvrzení odmítla a trvá na svém zjištění týkajícím se potřeby značných investic, které je uvedeno v (49). bodě odůvodnění výše.

               (81)

               Ve svých připomínkách k zjištěním uvedeným v 50. bodě odůvodnění žadatel porovnal údaje Eurostatu a zjistil, že průměrná indická cena dovozu z Indie byla až do roku 2014 vyšší než cena dovozu z ČLR.

               (82)

               V 50. bodě odůvodnění Komise porovnala průměrné ceny v roce 2009 založené na příslušných statistických údajích zveřejněných v tabulkách 4 a 17 nařízení Komise (EU) č. 627/2011 (4), které ukázaly v případě Indie ceny nižší. V každém případě žadatel nezpochybňuje, že indický dovoz se po uložení antidumpingového cla vůči ČLR stal nejlevnějším zdrojem dovozu na trh Unie. Proto bylo toto tvrzení také odmítnuto.

         4.   UKONČENÍ ŠETŘENÍ

               (83)

               S ohledem na výše uvedená zjištění by současné šetření týkající se obcházení mělo být ukončeno.

               (84)

               Šetření ukázalo, že zpracování za studena představuje zásadní změnu výrobku a že existují opodstatnění a hospodářské důvody, jiné než vyhýbání se clu, pro jakoukoli změnu obchodních toků mezi ČLR, Indií a Unií.

               (85)

               Podmínky uvedené v čl. 13 odst. 1, za nichž je třeba se domnívat, že dochází k obcházení, tedy nejsou splněny a platná opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR by neměla být rozšířena na dovoz téhož výrobku zasílaného z Indie, ať už je u něj deklarován původ z Indie, či nikoli.

               (86)

               Celní evidence dovozu výrobku, který je předmětem šetření, zasílaného z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, či nikoli, zavedená prováděcím nařízením (EU) 2017/272 by měla být zrušena.

               (87)

               Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 stanovisko nepředložil,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Šetření, zahájené prováděcím nařízením (EU) 2017/272, možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1331/2011 na dovoz některých bezešvých trubek a dutých profilů z nerezavějící oceli, v současnosti kódů KN ex 7304 11 00, ex 7304 22 00, ex 7304 24 00, ex 7304 41 00, ex 7304 49 10, ex 7304 49 93, ex 7304 49 95, ex 7304 49 99 a ex 7304 90 00 (kódů TARIC: 7304110011, 7304110019, 7304220021, 7304220029, 7304240021, 7304240029, 7304410091, 7304491091, 7304499391, 7304499591, 7304499991 a 7304900091), pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Indie bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Indie, a celní evidence tohoto dovozu se ukončují.
   Článek 2
   Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) 2017/272.
   Článek 3
   Prováděcí nařízení (EU) 2017/272 se zrušuje.
   Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 15. listopadu 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Úř. věst. L 336, 20.12.2011, s. 6.

      (3)  Úř. věst. L 40, 17.2.2017, s. 64.

      (4)  Úř. věst. L 169, 29.6.2011, s. 1.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2017/2153 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

text:
               21.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 304/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2017/2153
   ze dne 20. listopadu 2017,
   kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.

               (2)

               Vzhledem k tomu, že Ruská federace uspořádala v nezákonně anektovaném městě Sevastopol dne 10. září 2017 volby gubernátorů, se Rada domnívá, že by na seznam osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 měla být doplněna jedna osoba.

               (3)

               Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 se doplňuje osoba uvedená v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

            Za Radu

            předsedkyně

         M. REPS

      (1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

      PŘÍLOHA

         Seznam osob podle článku 1

                     Jméno

                     Identifikační údaje

                     Odůvodnění

                     Datum zařazení na seznam

                     „161.

                     Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV
                     (Дмитрий Владимирович Овсянников)

                     Datum narození: 21.2.1977
                     Místo narození: Omsk, SSSR

                     „Gubernátor Sevastopolu“.
                     Ovsjannikov byl ve volbách dne 10. září 2017 uspořádaných Ruskou federací v nezákonně anektovaném městě Sevastopol zvolen „gubernátorem Sevastopolu“.
                     Dne 28. července 2016 jej prezident Putin jmenoval úřadujícím „gubernátorem Sevastopolu“. Ve své funkci usiloval o další začlenění nezákonně anektovaného Krymského poloostrova do Ruské federace a jako takový nese odpovědnost za aktivní podporu nebo provádění činností nebo politik, jež narušují nebo ohrožují územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny.
                     V roce 2017 učinil veřejná prohlášení na podporu nezákonné anexe Krymu a Sevastopolu a v den výročí nezákonného „krymského referenda“ vyznamenal veterány tzv. „jednotek domobrany“, jež usnadnily rozmístění ruských sil na Krymském poloostrově před jeho nezákonnou anexí Ruskou federací, a vyzval k učinění Sevastopolu jižním hlavním městem Ruské federace.

                     21.11.2017“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2159 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 255/2010, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO (Text s významem pro EHP. )

text:
               21.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 304/45

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2159
   ze dne 20. listopadu 2017,
   kterým se mění nařízení (EU) č. 255/2010, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 ze dne 10. března 2004 o organizaci a užívání vzdušného prostoru v jednotném evropském nebi (nařízení o vzdušném prostoru) (1), a zejména na čl. 6 odst. 7 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V příloze nařízení Komise (EU) č. 255/2010 (2) se odkazuje na předpisy stanovené v příloze 11 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (dále jen „Chicagská úmluva“), konkrétně pak na 13. vydání z července 2001 zahrnující změnu č. 49. Dne 10. listopadu 2016 Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) přílohu 11 Chicagské úmluvy změnila, aby do ní byla zahrnuta změna č. 50 A.

               (2)

               V příloze nařízení (EU) č. 255/2010 se také odkazuje na předpisy stanovené v Postupech ICAO pro letové navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM, dokument 4444), konkrétně pak na 15. vydání z roku 2007 zahrnující změnu č. 6. Dne 10. listopadu 2016 organizace ICAO dokument 4444 pozměnila, aby do něho byla zapracována změna č. 7 A.

               (3)

               Odkazy v nařízení (EU) č. 255/2010 na přílohu 11 Chicagské úmluvy a na dokument 4444 organizace ICAO by proto nyní měly být aktualizovány, aby byly tyto změny zohledněny, a členské státy tak mohly plnit své mezinárodní právní závazky a byl zajištěn soulad s mezinárodním regulačním rámcem organizace ICAO.

               (4)

               Nařízení (EU) č. 255/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V příloze nařízení (EU) č. 255/2010 se body 1 a 2 nahrazují tímto:

               „1.

               Hlava 3 odst. 3.7.5 (Uspořádání toku letového provozu) přílohy 11 Chicagské úmluvy – Letové provozní služby (14. vydání – červenec 2016, zahrnující změnu č. 50 A).

               2.

               Hlava 3 (Kapacita systému ATS a uspořádání toku letového provozu) dokumentu 4444 předpisů ICAO – Postupy pro letové navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM) (16. vydání – 2016 zahrnující změnu č. 7 A).“

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.

      (2)  Nařízení Komise (EU) č. 255/2010 ze dne 25. března 2010, kterým se stanoví společná pravidla uspořádání toku letového provozu (Úř. věst. L 80, 26.3.2010, s. 10).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2160 ze dne 20. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO (Text s významem pro EHP. )

text:
               21.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 304/47

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2160
   ze dne 20. listopadu 2017,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012, pokud jde o některé odkazy na předpisy ICAO
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s Výborem pro jednotné nebe,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Bod 3 přílohy II prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 (2) odkazuje na předpisy stanovené v Postupech pro navigační služby – uspořádání letového provozu (PANS-ATM Doc. 4444) Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), konkrétně pak na 15. vydání z roku 2007 obsahující změnu č. 6). Dne 10. listopadu 2016 organizace ICAO dokument 4444 pozměnila, aby do něho byla zapracována změna č. 7 A.

               (2)

               Odkazy v prováděcím nařízení (EU) č. 1079/2012 na dokument 4444 by proto měly být nyní aktualizovány, aby byla tato změna zohledněna, a členské státy tak mohly plnit své mezinárodní právní závazky a byl zajištěn soulad s mezinárodním regulačním rámcem organizace ICAO.

               (3)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 1079/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V příloze II prováděcího nařízení (EU) č. 1079/2012 se bod 3 nahrazuje tímto:

                  „3.

                  Oddíl 12.3.1.5 „Kanálová separace 8,33 kHz“ předpisu ICAO PANS-ATM Doc. 4444 (šestnácté vydání – 2016 obsahující změnu č. 7 A).“

   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. listopadu 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 ze dne 16. listopadu 2012, kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe (Úř. věst. L 320, 17.11.2012, s. 14).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2156 ze dne 7. listopadu 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Kiełbasa piaszczańska“ (CHZO))

text:
               21.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 304/20

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2156
   ze dne 7. listopadu 2017
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Kiełbasa piaszczańska“ (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Kiełbasa piaszczańska“ předložená Polskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Kiełbasa piaszczańska“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Kiełbasa piaszczańska“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. listopadu 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 205, 29.6.2017, s. 70.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2157 ze dne 16. listopadu 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               21.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 304/21

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2157
   ze dne 16. listopadu 2017,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení určitého zboží.

               (2)

               Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 211/2012 (3) byl výrobek sestávající ze směsi ethylalkoholu (70 % hmotnostních) a benzinu (motorový benzin) vyhovujícího normě EN 228 (30 % hmotnostních) zařazen do kódu KN 2207 20 00.

               (3)

               Prováděcím nařízením (EU) č. 626/2014 (4) Komise zavedla doplňkovou poznámku 12 ke kapitole 22 druhé části kombinované nomenklatury. Důvody pro zařazení dotčeného výrobku prováděcím nařízením (EU) č. 211/2012 do kódu KN 2207 20 00 by měly být v souladu s pravidly stanovenými v uvedené doplňkové poznámce, aby se zabránilo případným rozdílům v sazebním zařazení specifických směsí ethylalkoholu s ostatními látkami a aby se zajistilo jednotné uplatňování kombinované nomenklatury v Unii. Z popisu výrobku uvedeného v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 211/2012 by mělo rovněž jasně vyplývat, že výrobek je používán jako surovina k výrobě paliv pro motorová vozidla.

               (4)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 211/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 211/2012 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. listopadu 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Stephen QUEST

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro daně a celní unii

      (1)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 211/2012 ze dne 12. března 2012 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (Úř. věst. L 73, 13.3.2012, s. 1).

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 626/2014 ze dne 10. června 2014, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 174, 13.6.2014, s. 26).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA

                        Popis zboží

                        Zařazení (kód KN)

                        Odůvodnění

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Výrobek má toto složení (v % hmotnostních):

                                    —

                                    ethylalkohol

                                    70

                                    —

                                    benzin (motorový benzin) vyhovující normě EN 228

                                    30

                              Výrobek je používán jako surovina k výrobě paliv pro motorová vozidla.
                        Přepravuje se ve velkých množstvích.

                        2207 20 00

                        Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na doplňkové poznámce 12 ke kapitole 22 a na znění kódů KN 2207  a 2207 20 00 .
                        Výrobek je směs ethylalkoholu a benzinu (motorového benzinu). Procentní zastoupení benzinu (motorového benzinu) ve výrobku jej činí nezpůsobilým k lidskému požívání, avšak nebrání jeho použití k průmyslovým účelům (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 2207 , čtvrtý odstavec).
                        Výrobek je tedy nutné zařadit do kódu KN 2207 20 00  jako denaturovaný ethylalkohol.

                  “


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/537 ze dne 5. dubna 2018, kterým se po dvousté osmdesáté třetí mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
               5.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               LI 89/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/537
   ze dne 5. dubna 2018,
   kterým se po dvousté osmdesáté třetí mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Dne 29. března 2018 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o doplnění jednoho záznamu na seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (3)

               Aby byla zajištěna účinnost opatření stanovených tímto nařízením, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 5. dubna 2018.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

            vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PŘÍLOHA
      V příloze I nařízení (ES) č. 881/2002 se v oddíle „Právnické osoby, skupiny a subjekty“ doplňuje nový záznam, který zní:

         „Khatiba Imam Al-Bukhari (KIB) (také znám jako: Khataib al-Imam al-Bukhari). Adresa: a) Khan-Shaykhun, Syrská arabská republika (53 km jižně od města Idlib, místo pobytu v březnu 2018); b) Idlib, Aleppo a Khama, Syrská arabská republika (operační oblast); c) afghánsko-pákistánské pohraničí (předchozí místo pobytu). Další informace: od roku 2016 přesunut do severního Afghánistánu. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 29.3.2018.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/583 ze dne 16. dubna 2018 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Lough Neah Pollan“ (CHOP))

text:
               18.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 98/17

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/583
   ze dne 16. dubna 2018
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Lough Neah Pollan“ (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Lough Neah Pollan“ předložená Spojeným královstvím byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Lough Neah Pollan“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Lough Neah Pollan“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.7 Čerstvé ryby, měkkýši a korýši a výrobky z nich získané podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. dubna 2018.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 431, 15.12.2017, s. 10.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/584 ze dne 17. dubna 2018, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Graves“ (CHOP))

text:
               18.4.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 98/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/584
   ze dne 17. dubna 2018,
   kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Graves“ (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Graves“, kterou Francie podala v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013.

               (2)

               Komise zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (3)

               Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

               (4)

               Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Graves“ (CHOP) se schvaluje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. dubna 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. C 421, 8.12.2017, s. 10.