title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/763 ze dne 9. dubna 2018, kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007 (Text s významem pro EHP. )

text:
               25.5.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 129/49

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/763
   ze dne 9. dubna 2018,
   kterým se stanoví praktická pravidla pro vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti železničním podnikům podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 653/2007
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 ze dne 11. května 2016 o bezpečnosti železnic (1), a zejména na čl. 10 odst. 10 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Kvůli omezení složitosti, zkrácení délky trvání a snížení nákladů na postup vydávání osvědčení jsou nezbytná ustanovení přispívající k harmonizaci přístupu k vydávání osvědčení o bezpečnosti na úrovni Unie a podporující spolupráci mezi všemi stranami účastnícími se procesu posuzování bezpečnosti.

               (2)

               S přihlédnutím ke zkušenostem získaným při přípravě dohod o spolupráci uvedených v čl. 11 odst. 1 směrnice (EU) 2016/798 se za osvědčený postup usnadňující rozvoj vztahu mezi stranami účastnícími se procesu posuzování bezpečnosti považuje včasný kontakt s žadatelem formou koordinace („přípravná komunikace“). Přípravná komunikace by měla být nabídnuta před podáním žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti s cílem umožnit orgánu vydávajícímu osvědčení seznámit se s žadatelovým systémem zajišťování bezpečnosti, objasnit průběh procesu posuzování bezpečnosti a způsob rozhodování a ověřit, zda žadatel obdržel informace postačující k tomu, aby věděl, co se od něj očekává. Objasnění poskytnutá v rámci přípravné komunikace by neměla ovlivnit výsledek posouzení.

               (3)

               Agentura by měla sledovat data ukončení platnosti všech platných jednotných osvědčení o bezpečnosti s oblastí provozu ve více než jednom členském státě a měla by sdílet informace s příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány, aby usnadnila plánování příslušných činností souvisejících s posuzováním bezpečnosti.

               (4)

               Agentura by měla vydat a průběžně aktualizovat bezplatné pokyny pro podávání žádostí, popisující a v případě potřeby vysvětlující požadavky stanovené v tomto nařízení. S cílem přispět k harmonizaci přístupu k výměně a evidenci informací prostřednictvím jednotného kontaktního místa by měly pokyny pro podávání žádostí rovněž obsahovat vzorové šablony vypracované agenturou ve spolupráci s vnitrostátními bezpečnostními orgány.

               (5)

               Agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány by měly zavést interní pravidla nebo postupy zajišťující splnění požadavků vztahujících se k posuzování bezpečnosti.

               (6)

               Aby se zabránilo případnému zdvojování posuzování a aby se snížila administrativní zátěž a náklady žadatele, měly by agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány přihlédnout k dohodám o spolupráci a mnohostranným dohodám uzavřeným podle článku 11 směrnice (EU) 2016/798, je-li to relevantní.

               (7)

               Omezuje-li se zamýšlená oblast provozu na jeden členský stát a žadatel hodlá provozovat nejméně jednu stanici v blízkosti hranice v sousedních členských státech se sítěmi podobných vlastností a s podobnými provozními předpisy, měl by být schopen tak učinit bez rozšíření své oblasti provozu na tyto sousední členské státy. Při podávání žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti by měl žadatel zvolit orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti podle čl. 10 odst. 5 a 8 směrnice (EU) 2016/798. Je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, měla by konzultovat příslušné vnitrostátní bezpečnostní orgány a přihlédnout k relevantním přeshraničním dohodám.

               (8)

               Je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, měl by žadatel mít právo podat žádost agentuře v některém z úředních jazyků Unie bez povinnosti zajistit překlad. Tato zásada se uplatní, aniž by byla dotčena možnost vnitrostátního bezpečnostního orgánu stanovit jazykovou politiku ohledně části žádosti podle čl. 10 odst. 3 písm. b) směrnice (EU) 2016/798. Při posuzování by vnitrostátní bezpečnostní orgán měl mít právo adresovat dokumenty vztahující se k posouzení agentuře v jazyce svého členského státu bez povinnosti zajistit jejich překlad.

               (9)

               Certifikace by měla být založena na posouzení schopnosti žadatele splnit požadavky systému zajišťování bezpečnosti, které se vztahují na železniční podniky, včetně příslušných vnitrostátních předpisů a požadavků na technickou specifikaci pro interoperabilitu, která se vztahuje na subsystém „provoz a řízení dopravy“, a důsledně je uplatňovat. Po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti by žadatel měl i nadále používat svůj systém zajišťování bezpečnosti uvedený v článku 9 směrnice (EU) 2016/798.

               (10)

               Agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány by měly evidovat veškeré relevantní informace a výsledek posouzení v jednotném kontaktním místě, aby mohly podpořit a odůvodnit rozhodnutí v každé fázi procesu posuzování bezpečnosti. Jestliže agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány mají pro účely posouzení bezpečnosti svoje vlastní informační systémy, měly by ze stejného důvodu zajistit přenos veškerých relevantních informací do jednotného kontaktního místa.

               (11)

               Agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány by měly vypracovat interní pravidla nebo postupy pro řízení vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti za účelem snížení administrativní zátěže a nákladů žadatele. V tomto ohledu by měl mít žadatel možnost předložit v žádosti kopie dokumentů. Originály dokumentů by měly být k dispozici k ověření agenturou a vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti.

               (12)

               Je nezbytné zajistit harmonizaci kategorizace problémů v procesu posouzení tak, aby žadatel chápal závažnost případných problémů, na které agentura nebo vnitrostátní bezpečnostní orgán upozorní. Tato kategorizace je obzvláště důležitá v případě, kdy se procesu účastní několik vnitrostátních bezpečnostních orgánů.

               (13)

               S cílem zajistit, aby agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány provedly řádné posouzení a aby mezi nimi byla posílena vzájemná důvěra, by agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány měly zajistit, aby pracovníci podílející se na posuzování měli potřebné kompetence. Tyto kompetence by proto měly být stanoveny.

               (14)

               Podle čl. 31 odst. 3 směrnice (EU) 2016/798 začne nový režim vydávání osvědčení o bezpečnosti platit dne 16. června 2019. Členské státy však mají možnost oznámit agentuře a Komisi podle čl. 33 odst. 2 uvedené směrnice, že prodloužily lhůtu pro provedení směrnice a mohou v důsledku toho pokračovat ve vydávání osvědčení podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES (2) do 16. června 2020. Je tudíž nezbytné vyjasnit, zda by se nový režim měl uplatňovat vedle starého režimu, pokud zamýšlená oblast provozu zahrnuje nejméně jeden z těchto členských států.

               (15)

               Jestliže vnitrostátní bezpečnostní orgán zjistí, že nebude schopen vydat osvědčení o bezpečnosti podle směrnice 2004/49/ES buď do 16. června 2019, nebo do 16. června 2020 u členských států, které podaly oznámení agentuře a Komisi v souladu s čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798, měla by agentura, je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti, zohlednit výsledky posouzení vnitrostátního bezpečnostního orgánu týkající se posouzení příslušných prvků stanovených v čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/49/ES, aby se předešlo zdvojování posouzení.

               (16)

               Jednotné osvědčení o bezpečnosti vydané agenturou by mělo být považováno za rovnocenné části osvědčení o bezpečnosti uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/49/ES. Toto osvědčení je platné pro rovnocenné služby v železniční dopravě v celé Unii. Členské státy, které podaly agentuře a Komisi oznámení podle čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798, by tudíž měly uznávat jednotné osvědčení o bezpečnosti vydané agenturou jako rovnocenné části vydané podle čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/49/ES.

               (17)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle článku 21 směrnice Rady 96/48/ES (3),

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Předmět a oblast působnosti
   Toto nařízení stanoví praktická pravidla uplatňovaná železničními podniky při podávání žádostí o jednotná osvědčení o bezpečnosti nebo o obnovení nebo aktualizaci těchto osvědčení prostřednictvím jednotného kontaktního místa uvedeného v článku 12 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 (4) („jednotné kontaktní místo“).
   Stanoví také praktická pravidla uplatňovaná orgány vydávajícími osvědčení o bezpečnosti při posuzování žádostí o jednotná osvědčení o bezpečnosti nebo žádostí o obnovení nebo aktualizaci těchto osvědčení a rovněž koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

               1)

               „orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti“ orgán odpovědný za vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti, tedy agentura nebo vnitrostátní bezpečnostní orgán;

               2)

               „datem přijetí žádosti“:

                           a)

                           je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, pak první pracovní den po potvrzení přijetí žádosti agenturou i vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká;

                           b)

                           je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti vnitrostátní bezpečnostní orgán, pak první pracovní den v dotčeném členském státě po potvrzení přijetí žádosti;

               3)

               „přípravnou komunikací“ fáze procesu předcházející podání žádosti, během níž si žadatel může od orgánu vydávajícího osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátních bezpečnostních orgánů, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, vyžádat doplňující informace o následujících fázích procesu posuzování bezpečnosti;

               4)

               „přetrvávajícím problémem“ méně závažná záležitost zjištěná při posuzování žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti, která nebrání jeho vydání a může být později předmětem dohledu;

               5)

               „příslušným datem“16. červen 2019, s výjimkou těch členských států, které podaly agentuře a Komisi oznámení podle čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798, že prodloužily lhůtu provedení směrnice, a v jejichž případě je příslušným datem 16. červen 2020.

         Článek 3
   Povinnosti agentury a vnitrostátních bezpečnostních orgánů
   1.   Kromě vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti nese orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti odpovědnost za následující úkoly:

               a)

               plánování, provádění a sledování práce, kterou v souvislosti s posouzením vykonává;

               b)

               stanovení pravidel pro koordinaci mezi příslušnými stranami.

         2.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, akceptují na žádost žadatele přípravnou komunikaci a poskytnou případná objasnění požadovaná žadatelem v rámci přípravné komunikace.
   3.   Pro účely vydávání jednotných osvědčení o bezpečnosti shromáždí orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, každý v rámci své působnosti, následující informace:

               a)

               veškeré relevantní informace týkající se různých fází posuzování, včetně důvodů pro rozhodnutí učiněná během posuzování a identifikace případných omezení nebo podmínek použití, která budou součástí jednotného osvědčení o bezpečnosti;

               b)

               výsledek posouzení, včetně souhrnných závěrů a případného stanoviska k vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti.

         4.   Je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, shromáždí informace uvedené v odst. 3 písm. b) v konečném výsledku posouzení.
   5.   Agentura sleduje data ukončení platnosti všech platných jednotných osvědčení o bezpečnosti s oblastí provozu ve více než jednom členském státě a sdílí informace s příslušnými vnitrostátními bezpečnostními orgány.
   6.   Vnitrostátní bezpečnostní orgány sdílí s agenturou a dalšími vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, všechny relevantní informace, které mohou proces posuzování bezpečnosti ovlivnit.
   7.   Agentura vydává a průběžně aktualizuje bezplatné pokyny pro podávání žádostí ve všech úředních jazycích Unie, popisující a v případě potřeby vysvětlující požadavky stanovené v tomto nařízení. Pokyny pro podávání žádostí rovněž zahrnují vzorové šablony vypracované agenturou ve spolupráci s vnitrostátními bezpečnostními orgány.
   8.   Vnitrostátní bezpečnostní orgány vydávají a průběžně aktualizují bezplatné pokyny pro podávání žádosti popisující a v případě potřeby vysvětlující vnitrostátní pravidla vztahující se na zamýšlenou oblast provozu a příslušná vnitrostátní procesní pravidla.
   9.   Agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgán zavedou interní pravidla nebo postupy pro řízení procesu posuzování bezpečnosti. Tato pravidla nebo postupy přihlížejí k dohodám uvedeným v článku 11 směrnice (EU) 2016/798.
   10.   Každé jednotné osvědčení o bezpečnosti dostane jednotné evropské identifikační číslo (EIN). Agentura určí strukturu a obsah evropských identifikačních čísel a zpřístupní je na svých internetových stránkách.
   11.   Pokud žadatel uvede ve své žádosti, že hodlá zajišťovat spojení se stanicemi v sousedních členských státech se sítěmi podobných vlastností a s podobnými provozními předpisy, přičemž se tyto stanice nacházejí v blízkosti hranice zamýšlené oblasti provozu, mělo by jednotné osvědčení o bezpečnosti na základě konzultace s vnitrostátními bezpečnostními orgány sousedních členských států platit až do těchto stanic bez nutnosti žádat o rozšíření oblasti provozu. Před vydáním jednotného osvědčení o bezpečnosti vnitrostátní bezpečnostní orgány dotčených členských států potvrdí orgánu vydávajícímu osvědčení, že příslušné oznámené vnitrostátní předpisy a povinnosti vyplývající z příslušných přeshraničních dohod jsou splněny.
   12.   Pro účely posuzování žádostí uznává orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti schválení, uznání a osvědčení produktů nebo služeb poskytovaných železničními podniky nebo jejich subdodavateli, partnery nebo dodavateli, udělená v souladu s příslušným právem Unie jakožto důkaz schopnosti železničního podniku plnit požadavky vymezené v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 (5).
   Článek 4
   Povinnosti žadatelů
   1.   Aniž by byl dotčen časový rámec stanovený pro posouzení v článku 6, předloží žadatel žádost o jednotné osvědčení o bezpečnosti nebo o aktualizaci či obnovení tohoto osvědčení prostřednictvím jednotného kontaktního místa před odpovídajícími následujícími daty:

               a)

               datem plánovaného zahájení provozu nové služby v železniční dopravě;

               b)

               datem plánovaného zahájení provozu služby v železniční dopravě za podmínek, které se liší od podmínek stanovených v současném jednotném osvědčení o bezpečnosti, po podstatné změně druhu činnosti, rozsahu činnosti nebo oblasti provozu;

               c)

               datem ukončení platnosti současného jednotného osvědčení o bezpečnosti.

         2.   Při podávání žádosti o nové jednotné osvědčení o bezpečnosti poskytne žadatel informace uvedené v příloze I.
   3.   Při podávání žádosti o aktualizaci nebo obnovení jednotného osvědčení o bezpečnosti poskytne žadatel informace uvedené v příloze I a popíše změny provedené od vydání současného osvědčení.
   Je-li zjištěn závažný nesoulad, který může mít dopad na bezpečnost nebo způsobit vážná bezpečnostní rizika, nebo pokud jsou během činností dohledu od předchozího hodnocení zjištěny jakékoli další problematické oblasti, orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, rozhodnou, zda je nutno celou žádost opětovně posoudit.
   4.   Výběr orgánu vydávajícího osvědčení o bezpečnosti provedený žadatelem je závazný až do dokončení nebo ukončení procesu posuzování bezpečnosti.
   5.   Požaduje-li žadatel přípravnou komunikaci, předloží prostřednictvím jednotného kontaktního místa informace uvedené v bodech 1 až 6 přílohy I.
   6.   Jestliže předložená žádost obsahuje kopie dokumentů vydaných jinými subjekty než orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti, uchová žadatel jejich originály po dobu nejméně 5 let od konce doby platnosti jednotného osvědčení o bezpečnosti. Při obnovování nebo aktualizaci uchová žadatel originály dokumentů předložených v žádosti a vydaných jinými subjekty než orgánem vydávajícím osvědčení po dobu nejméně 5 let od konce doby platnosti obnoveného nebo aktualizovaného jednotného osvědčení o bezpečnosti. Na žádost agentury nebo vnitrostátních bezpečnostních orgánů žadatel tyto originály dokumentů zpřístupní.
   Článek 5
   Jazyk
   1.   Je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, použije se v souvislosti s žádostí následující jazyk:

               a)

               pro část žádosti uvedenou v čl. 10 odst. 3 písm. a) směrnice (EU) 2016/798 jeden z úředních jazyků Unie podle volby žadatele;

               b)

               pro části žádosti uvedené v čl. 10 odst. 3 písm. b) směrnice (EU) 2016/798 i pro části žádosti uvedené v bodě 8.1 přílohy I tohoto nařízení jazyk stanovený příslušným členským státem a uvedený v žádosti v souladu s pokyny pro podávání žádostí uvedenými v čl. 3 odst. 8 tohoto nařízení.

         2.   Jakékoliv rozhodnutí týkající se vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti přijaté agenturou, včetně důvodů pro rozhodnutí v konečném výsledku posouzení a případného jednotného osvědčení o bezpečnosti, budou v jazyce uvedeném v odst. 1 písm. a).
   Článek 6
   Fáze procesu a časový rámec
   1.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, uplatňují postup stanovený v příloze II.
   2.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, každý v rámci své působnosti, vyhodnotí, zda žádost obsahuje požadovanou dokumentaci uvedenou v příloze I. Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti informuje žadatele, zda je žádost úplná, bez zbytečného prodlení a v každém případě nejpozději do jednoho měsíce od data obdržení žádosti.
   3.   Rozhodnutí o vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti bude přijato nejpozději do čtyř měsíců od data, kdy byl žadatel informován, že je žádost úplná, s výhradou odstavců 5 až 7.
   4.   Je-li žadatel informován, že žádost úplná není, orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti si v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, neprodleně vyžádá nezbytné doplňující informace s uvedením důvodů a časového rámce pro odpověď žadatele.
   Časový rámec pro poskytnutí doplňujících informací musí být přiměřený a úměrný obtížnosti poskytnutí požadovaných informací a dohodnut s žadatelem ihned po té, co je žadatel informován o tom, že je žádost neúplná. Jestliže žadatel neposkytne požadované informace v dohodnutém časovém rámci, může orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti rozhodnout o prodloužení časového rámce pro odpověď žadatele nebo žadateli oznámit, že se jeho žádost zamítá.
   Rozhodnutí o vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti bude přijato nejpozději do čtyř měsíců od data, kdy žadatel předložil požadované doplňující informace.
   5.   I v případě, že je žádost úplná, si agentura nebo vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, mohou kdykoliv před přijetím rozhodnutí vyžádat další informace a stanovit přiměřenou lhůtu pro jejich poskytnutí. V důsledku této žádosti dojde k prodloužení časového rámce stanoveného v odstavci 3 tohoto článku za podmínek stanovených v příloze II.
   6.   Časový rámec uvedený v odstavci 3 tohoto článku může agentura prodloužit o následující doby uvedené v čl. 10 odst. 7 směrnice (EU) 2016/798:

               a)

               o dobu spolupráce s cílem dohodnout se na vzájemně přijatelném posouzení;

               b)

               o dobu, kdy je záležitost předložena k rozhodčímu řízení odvolacímu senátu.

         7.   Časový rámec může být rovněž prodloužen o dobu nezbytnou pro zorganizování návštěvy nebo kontroly žadatele na místě či auditu jeho organizace.
   8.   Jednotné osvědčení o bezpečnosti musí obsahovat informace uvedené v příloze III.
   Článek 7
   Komunikace
   1.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, s žadatelem komunikují ohledně každé otázky uvedené v článku 12 prostřednictvím jednotného kontaktního místa.
   2.   Informace o stavu všech fází procesu posuzování bezpečnosti, výsledku posouzení a rozhodnutí o žádosti budou žadateli sdělovány prostřednictvím jednotného kontaktního místa.
   3.   Aniž by byl dotčen odstavec 1, pravidla pro vzájemnou komunikaci a komunikaci s žadatelem budou uvedena v pokynech pro podávání žádostí stanovených agenturou a vnitrostátními bezpečnostními orgány.
   4.   Jednotné kontaktní místo potvrdí přijetí žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti.
   Článek 8
   Doba platnosti jednotných osvědčení o bezpečnosti
   Jednotná osvědčení o bezpečnosti jsou platná po dobu pěti let.
   Vyžaduje-li však zajištění účinné kontroly rizik ovlivňujících bezpečnost železničního provozu dobu kratší, může orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, rozhodnout o udělení jednotného osvědčení o bezpečnosti na dobu kratší pěti let. V tomto případě orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti uvede důvody svého rozhodnutí ve výsledku posouzení evidovaném v souladu s článkem 9.
   Článek 9
   Řízení informací
   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, evidují všechny relevantní informace a výsledek posouzení uvedené v čl. 3 odst. 3 v jednotném kontaktním místě. Agentura rovněž eviduje konečný výsledek posouzení uvedený v čl. 3 odst. 4 v jednotném kontaktním místě.
   Jestliže vnitrostátní bezpečnostní orgány používají ke zpracování žádostí, které jsou jim předloženy, systém pro správu informací, předají do jednotného kontaktního místa veškeré relevantní informace.
   Článek 10
   Pravidla pro návštěvy a kontroly železničních podniků na místě a audity
   1.   Při provádění návštěv a kontrol žadatelů na místě a auditů, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 5 směrnice (EU) 2016/798, agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, mezi sebou koordinují cíle a rozsah návštěv, kontrol žadatele na místě a auditů a rovněž úlohu jednotlivých orgánů.
   2.   Při provádění návštěv a kontrol žadatelů na místě a auditů, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 5 a 8 směrnice (EU) 2016/798, vypracuje orgán odpovědný za provedení návštěvy, kontroly nebo auditu zprávu uvádějící problémy zjištěné během posuzování a to, zda je lze na základě důkazů získaných během návštěvy, kontroly nebo auditu uzavřít, a pokud ano, jakým způsobem. Tato zpráva může rovněž zahrnovat další problémy uvedené v článku 12, které žadatel musí v dohodnutém časovém rámci vyřešit.
   3.   V případě návštěv nebo kontrol žadatelů na místě či auditu, jak je uvedeno v čl. 10 odst. 5 a 8 směrnice (EU) 2016/798, poskytne žadatel informace o tom, kdo ho bude zastupovat, a o bezpečnostních předpisech a pravidlech, které jsou na místě uplatňovány a které musí orgán odpovědný za provedení návštěvy, kontroly či auditu dodržet. Příslušné orgány se s žadatelem dohodnou na časovém rámci návštěv, kontrol a auditů i na poskytnutí výše uvedených informací.
   Článek 11
   Koordinace mezi agenturou a vnitrostátními bezpečnostními orgány
   1.   Je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, bude v různých fázích procesu posuzování bezpečnosti koordinovat činnost s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká. Agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány projednají případné problémy týkající se procesu posuzování bezpečnosti, včetně případných nedostatků a žádostí o doplňující informace, které ovlivňují časový rámec posouzení nebo mohou ovlivnit práci jiných vnitrostátních bezpečnostních orgánů, jichž se zamýšlená oblast provozu týká.
   2.   Aniž by byl dotčen odstavec 1, může každý orgán účastnící se procesu posuzování bezpečnosti žadatele přímo kontaktovat ohledně problémů týkajících se jeho vlastní části posouzení.
   3.   Před rozhodnutím o vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti učiní agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, následující opatření:

               a)

               projednají výsledek svých příslušných posouzení;

               b)

               dohodnou se na přetrvávajících problémech, které budou posouzeny později během následného dohledu;

               c)

               dohodnou se na případných omezeních nebo podmínkách použití obsažených v jednotném osvědčení o bezpečnosti.

         4.   Jestliže žadatel stanoví akční plán, aby vyřešil přetrvávající problémy uvedené v odst. 3 písm. b), vnitrostátní bezpečnostní orgány se dohodnou, který z nich provede následnou kontrolu splnění tohoto akčního plánu. Za tímto účelem budou vnitrostátní bezpečnostní orgány podle potřeby koordinovat svoji činnost v souladu s pravidly uvedenými v čl. 8 odst. 2 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/761 (6) a informovat agenturu o dosažené dohodě a výsledku činnosti související s dohledem.
   Agentura zohlední informace o výsledku činností dohledu prováděných vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, ohledně následného šetření přetrvávajících problémů, aby mohlo být rozhodnuto, zda mohou být během posuzování žádosti o obnovení nebo aktualizaci osvědčení uzavřeny.
   5.   Agentura povede záznamy o koordinaci a eviduje je v jednotném kontaktním místě v souladu s článkem 9.
   Článek 12
   Kategorizace problémů
   1.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, rozdělí problémy zjištěné při posuzování žádosti do následujících kategorií:

               a)

               „1. kategorie“: problémy, které vyžadují od žadatele odpověď pro pochopení žádosti;

               b)

               „2. kategorie“: problémy, v jejichž důsledku může dojít ke změně žádosti nebo drobnému opatření ze strany žadatele; přijaté opatření se ponechá na uvážení žadatele a nebrání vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti;

               c)

               „3. kategorie“: problémy, které vyžadují konkrétní opatření žadatele, jehož provedení je možné odložit až na dobu po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti; opatření, kterým se má problém vyřešit, navrhne žadatel, který se na tomto opatření dohodne se stranou, jež problém identifikovala;

               d)

               „4. kategorie“: problémy, které vyžadují změnu žádosti nebo přijetí určitého opatření žadatelem; jednotné osvědčení o bezpečnosti nebude vydáno, dokud nebude problém vyřešen, nebo dokud nebudou v osvědčení obsažena omezení či podmínky, kterými se tento problém vyřeší; případné opatření, které má problém vyřešit, navrhne žadatel, který se na tomto opatření dohodne se stranou, jež problém identifikovala.

         2.   Po odpovědi nebo opatření přijatém žadatelem v závislosti na problému orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti nebo dotčený vnitrostátní bezpečnostní orgán zjištěné problémy znovu posoudí, případně změní jejich kategorizaci a přidělí každému z identifikovaných problémů jeden z následujících statusů:

               a)

               „nedořešený problém“, jestliže důkazy poskytnuté žadatelem nejsou uspokojivé a jsou stále zapotřebí další informace;

               b)

               „přetrvávající problém, který je předmětem dohledu“, jestliže přetrvávající problém stále existuje;

               c)

               „problém uzavřen“, jestliže byla žadatelem poskytnuta uspokojivá odpověď a nezůstaly žádné přetrvávající problémy.

         Článek 13
   Kompetence pracovníků podílejících se na posuzování
   1.   Agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány zajistí, aby pracovníci podílející se na posuzování měli následující kompetence:

               a)

               znalost příslušného regulačního rámce v příslušném rozsahu, ve kterém se týká posuzování;

               b)

               znalost fungování železničního systému;

               c)

               přiměřenou úroveň kritického analytického myšlení;

               d)

               zkušenosti s posuzováním systému zajišťování bezpečnosti či podobného systému řízení v odvětví železniční dopravy nebo systému zajišťování bezpečnosti v odvětví rovnocenném svou provozní a technickou náročností;

               e)

               schopnost řešení problémů, komunikace a týmové práce;

               f)

               jakékoli další kompetence požadované při konkrétním posuzování.

         V případě týmové práce mohou být tyto kompetence rozděleny mezi členy týmu.
   Pracovníci provádějící návštěvy, kontroly a audity, jak je uvedeno v článku 10, musí prokázat rovněž znalosti a zkušenosti s vedením pohovorů.
   2.   S cílem zajistit správné uplatňování odstavce 1 agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgány zavedou systém řízení kompetencí, který zahrnuje:

               a)

               rozvoj profilů kompetencí pro každé pracovní místo, pozici nebo úlohu;

               b)

               přijímání pracovníků v souladu se zavedenými profily kompetencí;

               c)

               udržování, rozvoj a posuzování kompetencí pracovníků v souladu se zavedenými profily kompetencí.

         Článek 14
   Přezkum podle čl. 10 odst. 12 směrnice (EU) 2016/798
   1.   Vydá-li orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti zamítavé rozhodnutí, které zahrnuje zamítnutí jednotného osvědčení o bezpečnosti, vyloučení části sítě v souladu se zamítavým posouzením podle čl. 10 odst. 7 směrnice (EU) 2016/798 a uvedení omezení nebo podmínek užití, které nebyly požadovány v žádosti, může žadatel požadovat přezkum rozhodnutí.
   2.   Žádost o přezkum podá žadatel prostřednictvím jednotného kontaktního místa a uvede seznam případných problémů, které podle názoru žadatele nebyly během procesu posuzování bezpečnosti řádně zváženy.
   3.   Doplňující informace poskytnuté po přijetí rozhodnutí o vydání nebo zamítnutí jednotného osvědčení o bezpečnosti nejsou jako důkaz přípustné.
   4.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, zajistí nestrannost přezkumu.
   5.   Přezkum se zaměří na otázky, které odůvodňují, proč se rozhodnutí orgánu vydávajícího osvědčení o bezpečnosti odchýlilo od požadavku žadatele.
   6.   Je-li orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura, přezkum se provádí v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká.
   7.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti sdělí prostřednictvím jednotného kontaktního místa svoje rozhodnutí potvrdit či upravit původní rozhodnutí všem stranám účastnícím se posouzení, včetně žadatele.
   Článek 15
   Přechodná ustanovení
   1.   Jestliže vnitrostátní bezpečnostní orgán zjistí, že nebude schopen vydat osvědčení o bezpečnosti podle směrnice 2004/49/ES do příslušného data v dotčeném členském státě, neprodleně o tom informuje žadatele a agenturu.
   2.   V případě uvedeném v čl. 10 odst. 8 směrnice (EU) 2016/798 žadatel rozhodne, zda má být žádost dále posuzována vnitrostátním bezpečnostním orgánem nebo předána agentuře. Žadatel informuje agenturu i vnitrostátní bezpečnostní orgán a použijí se tato ustanovení:

               a)

               v případě, že se žadatel rozhodl využít agenturu jako orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti, vnitrostátní bezpečnostní orgán předá agentuře žádost a výsledky posouzení uvedeného v čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/49/ES; agentura a vnitrostátní bezpečnostní orgán spolupracují a jsou žadateli nápomocny při doplňování žádosti, aby byly splněny dodatečné požadavky článku 9 směrnice (EU) 2016/798;

               b)

               v případě, že se žadatel rozhodl využít vnitrostátní bezpečnostní orgán jako orgán vydávající osvědčení, pokračuje vnitrostátní bezpečnostní orgán v posuzování žádosti a rozhodne o vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti v souladu s článkem 10 směrnice (EU) 2016/798 a tímto nařízením; tento orgán je žadateli nápomocen při doplňování žádosti, aby byly splněny dodatečné požadavky článku 9 směrnice (EU) 2016/798.

         3.   V případě, že žadatel hodlá vykonávat svou činnost ve více než jednom členském státě, je orgánem vydávajícím osvědčení o bezpečnosti agentura a použije se postup stanovený v odst. 2 písm. a).
   4.   Ve všech případech musí žadatel prostřednictvím jednotného kontaktního místa předložit revidovanou žádost po příslušném datu v dotčeném členském státě. Orgán vydávající osvědčení je při tom žadateli nápomocen.
   5.   Po příslušném datu každý železniční podnik usazený v dotčeném členském státě, jehož osvědčení o bezpečnosti vydané v souladu se směrnicí 2004/49/ES vyžaduje obnovení nebo aktualizaci v důsledku změny druhu činnosti, rozsahu činnosti nebo oblasti provozu, předloží novou žádost o jednotné osvědčení o bezpečnosti prostřednictvím jednotného kontaktního místa v souladu s tímto nařízením.
   6.   Jestliže se zamýšlená oblast provozu neomezuje na jeden členský stát, nevztahuje se jednotné osvědčení o bezpečnosti vydané agenturou v období od 16. června 2019 do 16. června 2020 na síť či sítě v členských státech, které podaly agentuře a Komisi oznámení podle čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798 a které dosud neprovedly směrnici ve vnitrostátním právu, ani neuvedly v platnost vnitrostátní prováděcí opatření. Vnitrostátní bezpečnostní orgány členských států, které učinily toto oznámení:

               a)

               považují jednotné osvědčení o bezpečnosti vydané agenturou jako rovnocenné části osvědčení o bezpečnosti vydané v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/49/ES;

               b)

               vydají od 16. června 2019 osvědčení o bezpečnosti v souladu s čl. 10 odst. 2 písm. b) směrnice 2004/49/ES s dobou platnosti nepřesahující dobu platnosti jednotného osvědčení o bezpečnosti.

         7.   V případech uvedených v odst. 2 písm. a) a v odstavci 6 tohoto článku vnitrostátní bezpečnostní orgán spolupracuje a koordinuje své činnosti s agenturou s cílem provést posouzení prvků stanovených v čl. 10 odst. 3 písm. a) směrnice (EU) 2016/798. Agentura přitom uznává posouzení uvedené v čl. 10 odst. 2 písm. a) směrnice 2004/49/ES prováděné vnitrostátním bezpečnostním orgánem.
   Článek 16
   Zrušení
   Nařízení (ES) č. 653/2007 se zrušuje s účinkem ode dne 16. června 2019. Zůstává však nadále až do 15. června 2020 v platnosti ve vztahu k členským státům, které podle čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798 agentuře a Komisi oznámily, že prodloužily lhůtu pro provedení uvedené směrnice.
   Článek 17
   Vstup v platnost a použitelnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 16. června 2019 v členských státech, které neučinily oznámení agentuře a Komisi podle čl. 33 odst. 2 směrnice (EU) 2016/798. Použije se ve všech členských státech ode dne 16. června 2020. Ustanovení čl. 15 odst. 1, 2, 3 a 7 se však použijí ode dne 16. února 2019 a čl. 15 odst. 6 se použije ode dne 16. června 2019 ve všech členských státech.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 9 dubna 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 102.

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/49/ES ze dne 29. dubna 2004 o bezpečnosti železnic Společenství a o změně směrnice Rady 95/18/ES o vydávání licencí železničním podnikům a směrnice 2001/14/ES o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (směrnice o bezpečnosti železnic) (Úř. věst. L 164, 30.4.2004, s. 44).

      (3)  Směrnice Rady 96/48/ES ze dne 23. července 1996 o interoperabilitě transevropského vysokorychlostního železničního systému (Úř. věst. L 235, 17.9.1996, s. 6).

      (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/796 ze dne 11. května 2016 o Agentuře Evropské unie pro železnice a o zrušení nařízení (ES) č. 881/2004 (Úř. věst. L 138, 26.5.2016, s. 1).

      (5)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 ze dne 8. března 2018, kterým se stanoví společné bezpečnostní metody týkající se požadavků na systém zajišťování bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798 a kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1158/2010 a (EU) č. 1169/2010 (viz strana 26 v tomto čísle Úředního věstníku).

      (6)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2018/761 ze dne 16. února 2018 o společné bezpečnostní metodě pro dohled vykonávaný vnitrostátními bezpečnostními orgány po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti nebo schválení z hlediska bezpečnosti podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/798, kterým se zrušuje nařízení Komise (EU) č. 1077/2012 (viz strana 16 v tomto čísle Úředního věstníku).

      PŘÍLOHA I

         Obsah žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti

         Pozn.: veškeré informace, včetně dokladů přiložených k žádosti, jsou povinné, pokud se při nich neuvádí „O“ (nepovinné). Pokud železniční podnik musí vypracovat plán nápravných opatření uvedený v bodě 9, informace o něm jsou povinné.

      1.   Druh žádosti

      1.1   Nové osvědčení
      1.2   Obnovení osvědčení
      1.3   Aktualizace osvědčení
      1.4   EIN předchozího osvědčení (pouze v případě žádosti o obnovení či aktualizaci)
      2.   Požadovaný druh činnosti (zvolte jednu nebo více) (1)

      2.1   Osobní doprava včetně vysokorychlostních služeb
      2.2   Osobní doprava vyjma vysokorychlostních služeb
      2.3   Nákladní doprava včetně přepravy nebezpečných věcí (2)

      2.4   Nákladní doprava vyjma přepravy nebezpečných věcí
      2.5   Pouze posunování
      2.6   Jiné (uveďte)
      3.   Provoz železniční dopravy

      3.1   Předpokládané datum zahájení služby/provozu (O)
      3.2   Členský stát, jehož se zamýšlená oblast provozu týká
      3.3   Definice zamýšlené oblasti provozu (pro příslušné sítě) (3)

      3.4   Stanice v sousedícím státě/státech (v případech podle čl. 3 odst. 11 prováděcího nařízení (EU) 2018/763 a čl. 10 odst. 8 směrnice (EU) 2016/798)
      4.   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti

      4.1   Agentura
      4.2   Vnitrostátní bezpečnostní orgán (v případech uvedených v čl. 10 odst. 8 směrnice (EU) 2016/798)
      5.   Informace o žadateli

      5.1   Právní název
      5.2   Zkratka (O)
      5.3   Úplná poštovní adresa
      5.4   Telefon
      5.5   Fax (O)
      5.6   E-mail
      5.7   Internetové stránky (O)
      5.8   Vnitrostátní registrační číslo
      5.9   Číslo plátce DPH (O)
      5.10   Další relevantní informace (O)
      6.   Údaje o kontaktní osobě

      6.1   Jméno
      6.2   Příjmení
      6.3   Titul nebo funkce
      6.4   Úplná poštovní adresa
      6.5   Telefon
      6.6   Fax (O)
      6.7   E-mail
      6.8   Pracovní jazyk/jazyky

         Dokumenty připojené k žádosti

      7.   Dokumenty předložené pro systém řízení bezpečnosti v rámci posouzení:

      7.1   Popis systému zajišťování bezpečnosti a další doklady prokazující soulad s požadavky stanovenými v čl. 10 odst. 3 písm. a) směrnice (EU) 2016/798 a dokládající, jak jsou tyto požadavky splněny.
      7.2   Křížová kontrola systému zajišťování bezpečnosti (viz bod 7.1) s přílohou I nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/762 včetně uvedení, v které části dokumentace systému zajišťování bezpečnosti se dokládá splnění příslušných požadavků na platnou technickou specifikaci pro interoperabilitu ve vztahu k subsystému „provoz a řízení dopravy“.
      8.   Dokumenty předkládané v rámci vnitrostátní části posuzování (za každý členský stát plánované oblasti provozu):

      8.1   Popis nebo jiné prokázání toho, jak ujednání pro zajišťování bezpečnosti řeší příslušné vnitrostátní předpisy oznámené v souladu s článkem 8 směrnice (EU) 2016/798.
      8.2   Křížová kontrola systému řízení bezpečnosti (viz bod 7.1) s požadavky stanovenými v příslušných vnitrostátních předpisech (viz bod 8.1).
      9.   Plán/plány nápravných opatření

      9.1   Současný stav akčního plánu nebo plánů stanovených železničním podnikem na řešení případného závažného nesouladu nebo jakýchkoli jiných problematických oblastí, které byly zjištěny v rámci dohledu od posledního posuzování.
      9.2   Současný stav akčního plánu nebo plánů stanovených železničním podnikem na řešení problémů přetrvávajících od posledního posuzování.

         (1)  Pro každý členský stát, jehož se zamýšlená oblast provozu týká.

         (2)  „Nebezpečnými věcmi“ se rozumí látky a předměty, jejichž přeprava je povolena pouze za podmínek stanovených ve směrnici Evropského parlamentu a Rady 2008/68/ES ze dne 24. září 2008 o pozemní přepravě nebezpečných věcí (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 13).

         (3)  Pro každý členský stát, jehož se zamýšlená oblast provozu týká.

      PŘÍLOHA II

         Proces posuzování bezpečnosti

      1.   OBECNÉ INFORMACE
      1.1   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, vypracují podrobný a kontrolovatelný postup pro celý proces posuzování, který zohlední prvky stanovené v této příloze. Proces posuzování bezpečnosti je iterativní, jak ukazuje níže uvedený diagram (viz obrázek 1 v dodatku), to znamená, že orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, jsou v souladu s tímto nařízením oprávněny požadovat další informace nebo opětovné předložení žádosti.
      2.   PŘIJETÍ ŽÁDOSTI
      2.1   Po obdržení žádosti o jednotné osvědčení o bezpečnosti orgán vydávající osvědčení formálně a neprodleně potvrdí přijetí žádosti.
      2.2   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, vyčlení na proces posuzování kompetentní zdroje.
      3.   PRVOTNÍ KONTROLA
      3.1   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, provedou bezprostředně po přijetí žádosti prvotní kontrolu následujících prvků:

                  a)

                  zda žadatel poskytl základní informace, které buď vyžadují právní předpisy, nebo které jsou potřebné pro efektivní zpracování žádosti;

                  b)

                  zda žádost obsahuje dostatečné důkazy, je strukturovaná a opatřena vzájemně propojenými odkazy, aby mohl být řádně posouzen soulad s požadavky systému zajišťování bezpečnosti a příslušnými oznámenými vnitrostátními předpisy; bezpečnostní certifikační orgán v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, provedou prvotní přezkum skutečných důkazů obsažených v žádosti, aby vydaly prvotní posudek, pokud jde o kvalitu, dostatečnost a přiměřenost systému zajišťování bezpečnosti;

                  c)

                  případně, zda žádost zahrnuje současný stav akčního plánu (nebo plánů) stanovených železničním podnikem na řešení případného závažného nesouladu nebo jakýchkoli jiných problematických oblastí, které byly zjištěny v rámci dohledu od posledního posuzování;

                  d)

                  případně, zda žádost zahrnuje současný stav akčního plánu (nebo plánů) stanovených železničním podnikem na řešení problémů přetrvávajících od posledního posuzování.

            3.2   Vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, provedou rovněž kontrolu toho, zda lze z podkladů jasně určit druh činnosti, rozsah činnosti a oblast provozu.
      3.3   Po kontrolách uvedených v bodech 3.1 a 3.2 orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, rozhodnou, zda jsou v některé jejich příslušné oblasti potřebné další informace. Pokud jsou další informace nutné, orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, si mohou bezodkladně vyžádat informace v rozsahu, který považují za přiměřeně potřebný jako podklad k posuzování.
      3.4   Orgán vydávající osvědčení a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, přečtou dostatečný vzorek té části žádosti, která se jich týká, aby ověřily, že je obsah srozumitelný. Pokud je zjevné, že není, orgán vydávající osvědčení a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, rozhodnou každý za svou část, zda je nutné žádost vrátit a požádat o přepracování.
      4.   PODROBNÉ POSOUZENÍ
      4.1   Po dokončení fáze prvotní kontroly orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, přistoupí k podrobnému posuzování své příslušné části žádosti (viz obrázek 2 v dodatku), přičemž uplatňují požadavky na systém zajišťování bezpečnosti a příslušné oznámené vnitrostátní předpisy.
      4.2   Při podrobném posuzování žádosti uvedeném v bodě 4.1 orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, v souladu s čl. 18 odst. 1 směrnice (EU) 2016/798, provedou odborné posouzení, jednají nestranně a přiměřeně a řádně podloží závěry, k nimž dospěly.
      4.3   Posouzení určí, zda jsou dodržovány požadavky na systém zajišťování bezpečnosti a příslušné oznámené vnitrostátní předpisy nebo zda je nutné vyžádat si další informace. Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, během posuzování rovněž požadují doklad vycházející z výstupů procesu systému zajišťování bezpečnosti, že požadavky na systém zajišťování bezpečnosti a příslušné oznámené vnitrostátní předpisy byly splněny, přičemž se ve vhodných případech použije metoda výběru vzorku, aby bylo zajištěno, že žadatel porozuměl požadavkům na příslušný druh činnosti, rozsah činnosti železničního provozu a zamýšlenou oblast provozu a že je dokáže splnit, aby byl zajištěn bezpečný provoz železnice.
      4.4   Každý problém 4. kategorie je nutno vyřešit ke spokojenosti orgánu vydávajícího osvědčení o bezpečnosti, přičemž se žádost před tím, než je možné vydat jednotné osvědčení o bezpečnosti, podle potřeby aktualizuje.
      4.5   Přetrvávající problémy mohou být odloženy ke zvážení při následném dohledu, nebo lze s žadatelem dohodnout kroky na základě jeho návrhu na aktualizaci žádosti, nebo se uplatní oba postupy. V takovém případě se věc formálně uzavře po vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti.
      4.6   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, posuzují závažnost každého zjištěného problému podle kategorií v čl. 12 odst. 1 transparentním způsobem.
      4.7   Při zjišťování problému podle čl. 12 odst. 1 orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, žadateli upřesní a pomohou mu pochopit, jak podrobná odpověď se od něj očekává. Za tímto účelem učiní orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, následující opatření:

                  a)

                  uvedou přesný odkaz na příslušné požadavky na systém zajišťování bezpečnosti a oznámené vnitrostátní předpisy a pomohou žadateli porozumět zjištěným problémům;

                  b)

                  vymezí příslušnou část souvisejících předpisů a pravidel;

                  c)

                  uvedou, proč jednotlivé požadavky na systém zajišťování bezpečnosti nebo oznámené vnitrostátní předpisy, včetně souvisejících právních předpisů, nebyly dodrženy;

                  d)

                  dohodnou se s žadatelem na dalších závazcích, podkladech nebo dalších doplňujících informacích, které mají být poskytnuty, v závislosti na míře podrobnosti, jakou vyžaduje požadavek na systém zajišťování bezpečnosti nebo oznámený vnitrostátní předpis;

                  e)

                  určí a se žadatelem dohodnou časový rámec pro dosažení souladu, který je úměrný a zohledňuje náročnost poskytnutí požadovaných informací.

            4.8   Jestliže se žadatel s poskytnutím požadovaných informací výrazně opozdí, může orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti rozhodnout o prodloužení časového rámce odpovědi žadatele nebo žádost poté, co žadatele informuje, zamítnout.
      4.9   Časový rámec pro přijetí rozhodnutí o vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti může být prodloužen, dokud nejsou poskytnuty požadované informace, pouze na základě rozhodnutí orgánu vydávajícího osvědčení o bezpečnosti v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, a se souhlasem žadatele v následujících případech:

                  a)

                  problémy 1. kategorie uvedené v čl. 12 odst. 1, které samy o sobě nebo ve spojení s jinými brání pokračování posuzování nebo jeho části;

                  b)

                  problémy 4. kategorie nebo vícenásobné problémy 3. kategorie uvedené v čl. 12 odst. 1, které samy o sobě nebo ve spojení s jinými zvyšují závažnost problému na 4. kategorii, a brání tak vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti.

            4.10   Aby byla písemná odpověď žadatele dostatečná, musí v dostatečné míře rozptýlit vyjádřené obavy a dokázat, že díky navrhovaným opatřením budou splněna příslušná kritéria nebo dodrženy oznámené vnitrostátní předpisy.
      4.11   Pokud je odpověď považována za neuspokojivou, je nutno podrobně vysvětlit proč a určit, jaké další informace nebo podklady se od žadatele považují, aby odpověď byla uspokojivá.
      4.12   Pokud se vyskytnou obavy, že by žádost mohla být zamítnuta, nebo že rozhodnutí bude vyžadovat více času než dovoluje časový rámec pro posouzení, orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti může zvážit případná výjimečná opatření.
      4.13   Pokud se dojde k závěru, že žádost splňuje všechny požadavky nebo že další pokrok v zajištění uspokojivých odpovědí na zbývající otázky není pravděpodobný, orgány vydávající osvědčení a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, dokončí každý svou část posouzení žádosti následujícím postupem:

                  a)

                  uvedou, zda byla všechna kritéria splněna nebo zda zbývají dosud nevyřešené otázky;

                  b)

                  zjistí případné přetrvávající problémy;

                  c)

                  zjistí případná omezení nebo podmínky použití, které budou zahrnuty do jednotného osvědčení o bezpečnosti;

                  d)

                  podle potřeby informují o dalších opatřeních v návaznosti na závažný nesoulad zjištěný při činnostech dohledu, jak je uvedeno v článku 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/761;

                  e)

                  zajistí, aby proces posuzování bezpečnosti byl proveden správně;

                  f)

                  zpracují výsledek posouzení, včetně souhrnných závěrů a případného stanoviska k vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti.

            4.14   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, zaznamenají a písemně odůvodní veškerá zjištění a posudky s cílem usnadnit proces zajišťování souladu a rozhodovací proces a jsou nápomocny při případných odvoláních proti rozhodnutím o vydání či nevydání jednotného osvědčení o bezpečnosti.
      5.   ROZHODOVÁNÍ
      5.1   Na základě závěrů dokončeného posouzení se přijímá rozhodnutí, zda bude jednotné osvědčení o bezpečnosti vydáno, nebo zda bude žádost zamítnuta. Pokud má být jednotné osvědčení o bezpečnosti vydáno, mohou být zjištěny některé přetrvávající problémy. Pokud je zjištěn jakýkoli problém 4. kategorie podle čl. 12 odst. 1 a během posuzování se nevyřeší, jednotné osvědčení o bezpečnosti nesmí být vydáno.
      5.2   Orgán vydávající osvědčení může rozhodnout o omezení rozsahu platnosti jednotného osvědčení o bezpečnosti tím, že stanoví omezení nebo podmínky použití, pokud v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, dojde k závěru, že se těmito omezeními nebo podmínkami použití vyřeší problém 4. kategorie, který by bránil vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti. Po vyřešení všech přetrvávajících problémů je jednotné osvědčení o bezpečnosti z podnětu žadatele aktualizováno.
      5.3   Žadatel musí být informován o rozhodnutí orgánu vydávajícího osvědčení, i o výsledku posouzení, a v příslušných případech je vydáno jednotné osvědčení o bezpečnosti.
      5.4   Pokud je vydání jednotného osvědčení o bezpečnosti zamítnuto nebo pokud jednotné osvědčení o bezpečnosti zahrnuje omezení nebo podmínky použití jiné, než jsou uvedeny v žádosti, informuje orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti žadatele o těchto skutečnostech, přičemž uvede důvody svého rozhodnutí a oznámí žadateli postup, pokud chce požádat o přezkum rozhodnutí nebo se proti němu odvolat.
      6.   ZÁVĚREČNÉ POSOUZENÍ
      6.1   Orgán vydávající osvědčení ukončí administrativní řízení, přičemž zajistí, že veškeré podklady a záznamy jsou přezkoumány, uspořádány a archivovány. Pro průběžné zdokonalování tohoto procesu určuje orgán vydávající osvědčení významné informace a shromažďuje zkušenosti, které lze využít při posuzování v budoucnu.
      7.   ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O OBNOVENÍ JEDNOTNÉHO OSVĚDČENÍ O BEZPEČNOSTI
      7.1   Jednotné osvědčení o bezpečnosti lze na podnět žadatele obnovit před uplynutím jeho doby platnosti, aby byla zajištěna kontinuita osvědčení.
      7.2   V případě žádosti o obnovení ověří orgán vydávající osvědčení a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, podrobně změny v dokladech předložených v předešlé žádosti a zohlední výsledky minulých činností dohledu, jak jsou stanoveny v článku 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/761, s cílem stanovit priority nebo vytyčit příslušné požadavky na systém zajišťování bezpečnosti a oznámené vnitrostátní předpisy, na základě kterých se bude žádost o obnovení posuzovat.
      7.3   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, přiměřeným způsobem opětovně posoudí žádost v závislosti na rozsahu navrhovaných změn.
      8.   ZVLÁŠTNÍ USTANOVENÍ O AKTUALIZACI JEDNOTNÉHO OSVĚDČENÍ O BEZPEČNOSTI
      8.1   Jednotné osvědčení o bezpečnosti se aktualizuje při každé navržené podstatné změně druhu nebo rozsahu provozu v souladu s čl. 10 odst. 13 směrnice (EU) 2016/798 nebo v případě rozšíření oblasti provozu v souladu s čl. 10 odst. 14 uvedené směrnice.
      8.2   Pokud železniční podnik, který je držitelem jednotného osvědčení o bezpečnosti, hodlá provést jakékoli změny uvedené v bodě 8.1, oznámí to neprodleně orgánu vydávajícímu osvědčení o bezpečnosti.
      8.3   Po oznámení železničního podniku vedeném v bodě 8.2 orgán vydávající osvědčení:

                  a)

                  zkontroluje, zda je změna týkající se případného uplatnění jasně popsána a zda jsou posouzena potenciální bezpečnostní rizika;

                  b)

                  projedná s železničním podnikem a vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, zda je aktualizace jednotného osvědčení o bezpečnosti nutná.

            8.4   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti si může v koordinaci s vnitrostátními bezpečnostními orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, vyžádat od žadatele další informace. Pokud orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti souhlasí s tím, že navrhovaná změna není podstatná, informuje písemně žadatele, že aktualizace není vyžadována, přičemž v registrovaném spisu uloží záznam o tomto rozhodnutí.
      8.5   V případě aktualizace žádosti orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká:

                  a)

                  ověří podrobně změny v dokladech předložených v předešlé žádosti, na základě které bylo stávající osvědčení vydáno;

                  b)

                  zohlední výsledky minulých činností dohledu, jak jsou stanoveny v článku 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2018/761, a zejména otázky týkající se schopnosti žadatele efektivně provést a monitorovat proces řízení změn;

                  c)

                  stanoví priority nebo vytyčí příslušné požadavky na systém zajišťování bezpečnosti a oznámené vnitrostátní předpisy s cílem posoudit žádost o aktualizaci.

            8.6   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká, přiměřeným způsobem opětovně posoudí žádost v závislosti na rozsahu navrhovaných změn.
      8.7   Žádost o aktualizaci jednotného osvědčení o bezpečnosti předložená orgánu vydávajícímu osvědčení nevede k prodloužení jeho platnosti.
      8.8   Orgán vydávající osvědčení o bezpečnosti na podnět žadatele rozhodne, zda je nutné jednotné osvědčení o bezpečnosti aktualizovat, pokud se změní podmínky, za nichž bylo jednotné osvědčení o bezpečnosti vydáno, aniž by to však mělo dopad na druh činnosti, rozsah činnosti nebo oblast provozu.

         Dodatek

            Proces posuzování bezpečnosti

         Graf 1: Proces posuzování bezpečnosti
         Uzavření posuzování
         Je žádost úplná, relevantní, konzistentní?
         Přijetí rozhodnutí
         Prvotní kontrola
         Potvrzení přijetí žádosti
         Přijetí žádosti
         Konec posuzování
         Registracev databázi
         Oznámení zúčast. stranám
         Žádost o přezkum / (případné) odvolání
         Systém zajišťování bezpečnosti
         Ano
         Zamítnutí žádosti?
         Žádost o dodatečné informace
         Poskytnutí doplňujících informací
         Registrace žádosti
         Předložení žádosti
         Žadatel
         Ne
         Ne
         Ano
         Přijetí rozhodnutí
         Podrobné posouzení
         Potvrzení úplnosti žádosti
         Orgán vydávající osvědčení a vnitrostátní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká

            Podrobné znázornění procesu posuzování bezpečnosti

         Graf 2: Podrobné znázornění procesu posuzování bezpečnosti
         Byly zjištěny problémy?
         Přijetí a správa písemných odpovědí žadatele
         Zaslání odpovědi a v příp. potřeby aktualizace žádosti
         Případné přetrvávající problémy
         Dokončení posouzení
         V příp. potřeby schválení akčních plánů a čas. rámců pro zajištění souladu
         V příp. potřeby stanovení akčních plánů
         Určení a kategorizace problémů
         Relevantní informace zjištěné během minul. dohledu
         Provedení posouzení
         Orgán vydávající osvědčení a vnitrostátní bezpečnostní orgány, jichž se zamýšlená oblast provozu týká
         Žadatel
         Ne
         Ano

      PŘÍLOHA III

         Obsah jednotného osvědčení o bezpečnosti

      Jednotné osvědčení o bezpečnosti, kterým se potvrzuje schválení systému zajišťování bezpečnosti železničního podniku, včetně opatření přijatých železničním podnikem s cílem splnit specifické požadavky nezbytné pro bezpečný provoz příslušné sítě v souladu se směrnicí (EU) 2016/798 a použitelnými vnitrostátními právními předpisy, musí obsahovat tyto informace:
      1.   Evropské identifikační číslo (EIN) jednotného osvědčení o bezpečnosti

      2.   Identifikace železničního podniku

      2.1   Právní název
      2.2   Vnitrostátní registrační číslo
      2.3   Identifikační číslo pro účely DPH
      3.   Identifikace orgánu vydávajícího osvědčení

      3.1   Organizace
      3.2   Členský stát (v případě potřeby)
      4.   Údaje o osvědčení

      4.1   Nové osvědčení
      4.2   Obnovení osvědčení
      4.3   Aktualizace osvědčení
      4.4   EIN předchozího osvědčení (pouze v případě obnovení či aktualizace)
      4.5   Počátek a konec platnosti
      4.6   Druh operace (1)

      4.6.1   Osobní doprava včetně vysokorychlostních služeb
      4.6.2   Osobní doprava vyjma vysokorychlostních služeb
      4.6.3   Nákladní doprava včetně přepravy nebezpečných věcí
      4.6.4   Nákladní doprava vyjma přepravy nebezpečných věcí
      4.6.5   Pouze posunování
      4.6.6   Jiné operace (1)

      5.   Použitelné vnitrostátní právní předpisy (1)

      6.   Oblast provozu (1)

      7.   Omezení a podmínky použití

      8.   Další informace

      9.   Datum vydání a podpis oprávněné osoby / razítko příslušného orgánu

         (1)  Pro každý členský stát, jehož se zamýšlená oblast provozu týká.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/766 ze dne 23. května 2018, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

text:
               25.5.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 129/74

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/766
   ze dne 23. května 2018,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

               (2)

               Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)

               Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. května 2018.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA I

                        Kód KN

                        Popis zboží

                        Reprezentativní cena
                        (EUR/100 kg)

                        Jistota uvedená v článku 3
                        (EUR/100 kg)

                        Původ (1)

                        0207 12 10

                        Jatečně upravená těla kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, předkládaná jako tzv. „kuřata 70 %“, zmrazená

                        105,7

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        Jatečně upravená těla kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, předkládaná jako tzv. „kuřata 65 %“, zmrazená

                        127,4

                        0

                        AR

                        126,2

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené

                        247,1

                        16

                        AR

                        242,0

                        17

                        BR

                        328,9

                        0

                        CL

                        239,5

                        18

                        TH

                        0207 27 10

                        Dělené maso, vykostěné, z krůt, zmrazené

                        325,2

                        0

                        BR

                        310,1

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Vejce bez skořápky, sušená

                        475,7

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené

                        243,7

                        13

                        BR

                  “

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/783 ze dne 29. května 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky imidakloprid (Text s významem pro EHP. )

text:
               30.5.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 132/31

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/783
   ze dne 29. května 2018,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky imidakloprid
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 21 odst. 3, čl. 49 odst. 2 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účinná látka imidakloprid byla směrnicí Komise 2008/116/ES (2) zařazena do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

               (2)

               Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

               (3)

               Podmínky schválení účinné látky imidakloprid byly změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 485/2013 (5), které po žadateli požadovalo, aby předložil potvrzující informace, pokud jde o:

                           a)

                           riziko pro opylovače jiné než včely;

                           b)

                           riziko pro včely, které vyhledávají potravu v nektaru nebo pylu v následných plodinách;

                           c)

                           možný příjem u kvetoucího plevele prostřednictvím kořenů;

                           d)

                           riziko pro včely, které vyhledávají potravu na medovici hmyzu;

                           e)

                           potenciální expozici gutaci a akutní a dlouhodobé riziko pro přežití včelstva a jeho další rozvoj a riziko pro včelí plod v důsledku této expozice;

                           f)

                           potenciální expozici úletu prachu po výsevu a akutní a dlouhodobé riziko pro přežití včelstva a jeho další rozvoj a riziko pro včelí plod v důsledku této expozice;

                           g)

                           akutní a dlouhodobé riziko pro přežití včelstva a jeho další rozvoj a riziko pro včelí plod v důsledku příjmu kontaminovaného nektaru a pylu.

               (4)

               V prosinci 2014 podal žadatel ve stanovené lhůtě zpravodajskému členskému státu Německu dodatečné informace o včelách (tj. včelách medonosných, čmelácích a solitárních druzích včel).

               (5)

               Německo tyto dodatečné informace předložené žadatelem posoudilo. Toto posouzení pak dne 18. ledna 2016 předložilo ve formě dodatku návrhu zprávy o posouzení ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“).

               (6)

               Komise věc konzultovala s úřadem, který dne 13. října 2016 předložil svůj závěr k posouzení rizik imidaklopridu (6). Úřad zjistil, že u většiny plodin představují přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku imidakloprid vysoké akutní riziko pro včely. Konkrétně pokud jde o expozici prostřednictvím prachu, zjistil úřad vysoké riziko pro včely u několika polních použití. Pokud jde o včely vyhledávající potravu v ošetřených plodinách, bylo vysoké riziko zjištěno u brambor a ozimých obilovin. U téměř všech polních použití bylo vysoké riziko pro včely zjištěno i v následných plodinách. Vedle toho úřad odhalil řadu nedostatků v údajích.

               (7)

               Jak je požadováno v 16. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 485/2013, Komise zahájila přezkum nových vědeckých informací, když dne 11. února 2015 pověřila úřad organizací otevřené výzvy k poskytnutí údajů. Úřad otevřenou výzvu k poskytnutí údajů zahájil a ta byla ukončena dne 30. září 2015 (7).

               (8)

               Dne 13. listopadu 2015 Komise úřad požádala o poskytnutí závěrů k aktualizovanému posouzení rizik pro včely, pokud jde o použití imidaklopridu k ošetření osiva nebo jako granulí, uspořádáním vzájemného hodnocení a zohledněním údajů shromážděných v rámci specifické otevřené výzvy k poskytnutí údajů a veškerých nových údajů ze studií, výzkumu a monitorování, které jsou relevantní pro posuzovaná použití. Úřad svůj závěr ke vzájemnému hodnocení aktualizovaného posouzení rizik pesticidů pro včely, pokud jde o účinnou látku imidakloprid z hlediska jejího použití k ošetření osiva a jako granulí, zveřejnil dne 28. února 2018 (8). Žadatel dostal příležitost vyjádřit se k tomuto závěru. Žadatel předložil své připomínky, které byly důkladně přezkoumány.

               (9)

               Návrh zprávy o posouzení, dodatek návrhu zprávy o posouzení a závěry úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončeny dne 27. dubna 2018 ve formě revidovaného dodatku zprávy Komise o přezkoumání imidaklopridu.

               (10)

               Komise vyzvala žadatele, aby k revidovanému dodatku zprávy o přezkoumání imidaklopridu předložil připomínky. Žadatel předložil své připomínky, které byly důkladně přezkoumány.

               (11)

               Po přezkumu informací předložených žadatelem v roce 2014 dospěla Komise k závěru, že další potvrzující informace požadované prováděcím nařízením (EU) č. 485/2013 poskytnuty nebyly, a také po zvážení závěrů k aktualizovanému posouzení rizik pro včely dospěla k závěru, že bez uložení dalších omezení nelze vyloučit další rizika pro včely. S ohledem na potřebu zajistit takovou úroveň bezpečnosti a ochrany, jež bude v souladu s vysokou úrovní ochrany zdraví zvířat, o niž je v Unii usilováno, je vhodné zakázat všechna venkovní použití. Je proto vhodné omezit použití imidaklopridu na použití ve stálých sklenících a vyžadovat, aby výsledná plodina zůstala po celý svůj životní cyklus ve stálém skleníku a nebyla přesazena ven.

               (12)

               Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (13)

               S ohledem na rizika ošetřeného osiva pro včely by uvádění osiva ošetřeného přípravky na ochranu rostlin obsahujícími imidakloprid na trh a jeho používání mělo podléhat stejným omezením jako použití imidaklopridu. Je proto vhodné stanovit, aby osivo ošetřené přípravky na ochranu rostlin obsahujícími imidakloprid nebylo uváděno na trh ani používáno s výjimkou případů, kdy má být osivo použito pouze ve stálých sklenících a kdy výsledná plodina zůstane po celý svůj životní cyklus ve stálém skleníku.

               (14)

               Členským státům by měl být poskytnut dostatek času na změnu nebo odejmutí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující imidakloprid.

               (15)

               U přípravků na ochranu rostlin obsahujících imidakloprid, v jejichž případě členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělí odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději dne 19. prosince 2018.

               (16)

               Zákaz uvádění ošetřeného osiva na trh a jeho používání by měl být použitelný až ode dne 19. prosince 2018, aby bylo zajištěno dostatečně dlouhé přechodné období.

               (17)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
   Část A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Zákaz uvádění ošetřeného osiva na trh a jeho používání
   Osivo ošetřené přípravky na ochranu rostlin obsahujícími imidakloprid nesmí být uváděno na trh ani používáno s výjimkou případů, kdy:

               a)

               osivo má být použito pouze ve stálých sklenících a

               b)

               výsledná plodina zůstane po celý svůj životní cyklus ve stálém skleníku.

         Článek 3
   Přechodná opatření
   V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 členské státy nejpozději do dne 19. září 2018 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku imidakloprid.
   Článek 4
   Odkladná lhůta
   Jakákoli odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne nejpozději dne 19. prosince 2018.
   Článek 5
   Změna prováděcího nařízení (EU) č. 485/2013
   Pokud jde o osivo ošetřené přípravky na ochranu rostlin obsahujícími imidakloprid, článek 2 prováděcího nařízení (EU) č. 485/2013 se zrušuje.
   Článek 6
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Články 2 a 5 se však použijí ode dne 19. prosince 2018.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 29. května 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

      (2)  Směrnice Komise 2008/116/ES ze dne 15. prosince 2008, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek aclonifenu, imidaklopridu a metazachloru (Úř. věst. L 337, 16.12.2008, s. 86).

      (3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 485/2013 ze dne 24. května 2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinných látek klothianidin, thiamethoxam a imidakloprid, a kterým se zakazuje použití a prodej osiva ošetřeného přípravky na ochranu rostlin obsahujícími uvedené účinné látky (Úř. věst. L 139, 25.5.2013, s. 12).

      (6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2016. Peer review of the pesticide risk assessment for the active substance imidacloprid in light of confirmatory data submitted. EFSA Journal 2016;14(11):4607. doi: 10.2903/j.efsa.2016.4607.

      (7)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2015. Technical report on the open call for new scientific information as regards the risk to bees from the use of the three neonicotinoid pesticide active substances clothianidin, imidacloprid and thiamethoxam applied as seed treatments and granules in the EU. EFSA supporting publication 2015:EN-903. 8 s.

      (8)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2018. Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment for bees for the active substance imidacloprid considering the uses as seed treatments and granules. EFSA Journal 2018;16(2):5178. 113 s.

      PŘÍLOHA
      Sloupec „Zvláštní ustanovení“ v řádku 216, Imidakloprid, části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se nahrazuje tímto:

         „ČÁST A
         Povolena mohou být pouze použití jako insekticid ve stálých sklenících nebo pro ošetření osiva, které má být použito pouze ve stálých sklenících. Výsledná plodina musí po celý svůj životní cyklus zůstat ve stálém skleníku.
         ČÁST B
         Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání imidaklopridu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 26. září 2008, a závěry revidovaného dodatku zprávy o přezkoumání imidaklopridu, dokončené Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 27. dubna 2018.
         Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                     —

                     riziku pro včely a čmeláky vypuštěné pro účely opylování ve stálých sklenících,

                     —

                     vlivu na vodní organismy,

                     —

                     expozici včel prostřednictvím konzumace kontaminované vody ze stálých skleníků.

               Členské státy zajistí, aby se nanášení na osivo provádělo jen v profesionálních zařízeních pro ošetřování osiva. V těchto zařízeních se musí používat nejlepší dostupné techniky, kterými lze minimalizovat rozptyl prachu během aplikace na osivo, skladování a přepravy.
         Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/785 ze dne 29. května 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky thiamethoxam (Text s významem pro EHP. )

text:
               30.5.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 132/40

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/785
   ze dne 29. května 2018,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinné látky thiamethoxam
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 21 odst. 3, čl. 49 odst. 2 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Účinná látka thiamethoxam byla směrnicí Komise 2007/6/ES (2) zařazena do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

               (2)

               Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

               (3)

               Podmínky schválení účinné látky thiamethoxam byly změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 485/2013 (5), které po žadateli požadovalo, aby předložil potvrzující informace, pokud jde o:

                           a)

                           riziko pro opylovače jiné než včely;

                           b)

                           riziko pro včely, které vyhledávají potravu v nektaru nebo pylu v následných plodinách;

                           c)

                           možný příjem u kvetoucího plevele prostřednictvím kořenů;

                           d)

                           riziko pro včely, které vyhledávají potravu na medovici hmyzu;

                           e)

                           potenciální expozici gutaci a akutní a dlouhodobé riziko pro přežití včelstva a jeho další rozvoj a riziko pro včelí plod v důsledku této expozice;

                           f)

                           potenciální expozici úletu prachu po výsevu a akutní a dlouhodobé riziko pro přežití včelstva a jeho další rozvoj a riziko pro včelí plod v důsledku této expozice;

                           g)

                           akutní a dlouhodobé riziko pro přežití včelstva a jeho další rozvoj a riziko pro včelí plod v důsledku příjmu kontaminovaného nektaru a pylu.

               (4)

               Žadatel podal dodatečné informace o včelách (tj. včelách medonosných, čmelácích a solitárních druzích včel) zpravodajskému členskému státu Španělsku.

               (5)

               Španělsko tyto dodatečné informace předložené žadatelem posoudilo. Toto posouzení pak dne 12. listopadu 2015 předložilo ve formě dodatku návrhu zprávy o posouzení ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“).

               (6)

               Členské státy, žadatel a úřad byly konzultovány a požádány o přednesení připomínek k posouzení zpravodajského členského státu. Dne 20. dubna 2016 úřad zveřejnil technickou zprávu shrnující výsledek konzultace o thiamethoxamu (6).

               (7)

               Jak je požadováno v 16. bodě odůvodnění prováděcího nařízení (EU) č. 485/2013, Komise zahájila přezkum nových vědeckých informací, když dne 11. února 2015 pověřila úřad organizací otevřené výzvy k poskytnutí údajů. Úřad otevřenou výzvu k poskytnutí údajů zahájil a ta byla ukončena dne 30. září 2015 (7).

               (8)

               Dne 13. listopadu 2015 Komise úřad požádala o poskytnutí závěrů k aktualizovanému posouzení rizik pro včely, pokud jde o použití thiamethoxamu k ošetření osiva nebo jako granulí, uspořádáním vzájemného hodnocení a zohledněním údajů shromážděných v rámci specifické otevřené výzvy k poskytnutí údajů a veškerých nových údajů ze studií, výzkumu a monitorování, které jsou relevantní pro posuzovaná použití. Úřad svůj závěr ke vzájemnému hodnocení aktualizovaného posouzení rizik pesticidů pro včely, pokud jde o účinnou látku thiamethoxam z hlediska jejího použití k ošetření osiva a jako granulí, zveřejnil dne 28. února 2018 (8). Žadatel dostal příležitost vyjádřit se k tomuto závěru. Žadatel předložil své připomínky, které byly důkladně přezkoumány.

               (9)

               Návrh zprávy o posouzení, dodatek, technická zpráva a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva a dokončeny dne 27. dubna 2018 ve formě revidovaného dodatku zprávy Komise o přezkoumání thiamethoxamu.

               (10)

               Komise vyzvala žadatele, aby k revidovanému dodatku zprávy o přezkoumání thiamethoxamu předložil připomínky. Žadatel předložil své připomínky, které byly důkladně přezkoumány.

               (11)

               Po přezkumu informací předložených žadatelem dospěla Komise k závěru, že další potvrzující informace požadované prováděcím nařízením (EU) č. 485/2013 poskytnuty nebyly, a také po zvážení závěrů k aktualizovanému posouzení rizik pro včely dospěla k závěru, že bez uložení dalších omezení nelze vyloučit další rizika pro včely. S ohledem na potřebu zajistit takovou úroveň bezpečnosti a ochrany, jež bude v souladu s vysokou úrovní ochrany zdraví zvířat, o niž je v Unii usilováno, je vhodné zakázat všechna venkovní použití. Je proto vhodné omezit použití thiamethoxamu na použití ve stálých sklenících a vyžadovat, aby výsledná plodina zůstala po celý svůj životní cyklus ve stálém skleníku a nebyla přesazena ven.

               (12)

               Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (13)

               S ohledem na rizika ošetřeného osiva pro včely by uvádění osiva ošetřeného přípravky na ochranu rostlin obsahujícími thiamethoxam na trh a jeho používání mělo podléhat stejným omezením jako použití thiamethoxamu. Je proto vhodné stanovit, aby osivo ošetřené přípravky na ochranu rostlin obsahujícími thiamethoxam nebylo uváděno na trh ani používáno s výjimkou případů, kdy má být osivo použito pouze ve stálých sklenících a kdy výsledná plodina zůstane po celý svůj životní cyklus ve stálém skleníku.

               (14)

               Členským státům by měl být poskytnut dostatek času na změnu nebo odejmutí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující thiamethoxam.

               (15)

               U přípravků na ochranu rostlin obsahujících thiamethoxam, v jejichž případě členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělí odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději dne 19. prosince 2018.

               (16)

               Zákaz uvádění ošetřeného osiva na trh a jeho používání by měl být použitelný až ode dne 19. prosince 2018, aby bylo zajištěno dostatečně dlouhé přechodné období.

               (17)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
   Část A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Zákaz uvádění ošetřeného osiva na trh a jeho používání
   Osivo ošetřené přípravky na ochranu rostlin obsahujícími thiamethoxam nesmí být uváděno na trh ani používáno s výjimkou případů, kdy:

               a)

               osivo má být použito pouze ve stálých sklenících a

               b)

               výsledná plodina zůstane po celý svůj životní cyklus ve stálém skleníku.

         Článek 3
   Přechodná opatření
   V souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 členské státy nejpozději do dne 19. září 2018 v případě potřeby změní nebo odejmou stávající povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku thiamethoxam.
   Článek 4
   Odkladná lhůta
   Jakákoli odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne nejpozději dne 19. prosince 2018.
   Článek 5
   Změna prováděcího nařízení (EU) č. 485/2013
   Pokud jde o osivo ošetřené přípravky na ochranu rostlin obsahujícími thiamethoxam, článek 2 prováděcího nařízení (EU) č. 485/2013 se zrušuje.
   Článek 6
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Články 2 a 5 se však použijí ode dne 19. prosince 2018.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 29. května 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

      (2)  Směrnice Komise 2007/6/ES ze dne 14. února 2007, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek metrafenon, Bacillus subtilis, spinosad a thiamethoxam (Úř. věst. L 43, 15.2.2007, s. 13).

      (3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 485/2013 ze dne 24. května 2013, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o podmínky schválení účinných látek klothianidin, thiamethoxam a imidakloprid, a kterým se zakazuje použití a prodej osiva ošetřeného přípravky na ochranu rostlin obsahujícími uvedené účinné látky (Úř. věst. L 139, 25.5.2013, s. 12).

      (6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2016. Technical report on the outcome of the consultation with Member States, the applicant and EFSA on the pesticide risk assessment for thiamethoxam in light of confirmatory data. EFSA supporting publication 2016:EN-1020. 27 s.

      (7)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2015. Technical report on the open call for new scientific information as regards the risk to bees from the use of the three neonicotinoid pesticide active substances clothianidin, imidacloprid and thiamethoxam applied as seed treatments and granules in the EU. EFSA supporting publication 2015:EN-903. 8 s.

      (8)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2018. Conclusions on the peer review of the pesticide risk assessment for bees for the active substance thiamethoxam considering the uses as seed treatments and granules. EFSA Journal 2018;16(2):5179, 59 s.

      PŘÍLOHA
      Sloupec „Zvláštní ustanovení“ v řádku 140, Thiamethoxam, části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se nahrazuje tímto:

         „ČÁST A
         Povolena mohou být pouze použití jako insekticid ve stálých sklenících nebo pro ošetření osiva, které má být použito pouze ve stálých sklenících. Výsledná plodina musí po celý svůj životní cyklus zůstat ve stálém skleníku.
         ČÁST B
         Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání thiamethoxamu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy, dokončené Stálým výborem pro potravinový řetězec a zdraví zvířat dne 14. července 2006, a závěry revidovaného dodatku zprávy o přezkoumání thiamethoxamu, dokončené Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva dne 27. dubna 2018.
         Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                     —

                     riziku pro podzemní vody,

                     —

                     riziku pro vodní organismy,

                     —

                     riziku pro včely a čmeláky vypuštěné pro účely opylování ve stálých sklenících,

                     —

                     expozici včel prostřednictvím konzumace kontaminované vody ze stálých skleníků.

               Členské státy zajistí, aby se nanášení na osivo provádělo jen v profesionálních zařízeních pro ošetřování osiva. V těchto zařízeních se musí používat nejlepší dostupné techniky, kterými lze minimalizovat rozptyl prachu během aplikace na osivo, skladování a přepravy.
         Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.“