title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 60/2012 ze dne 16. ledna 2012 , kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               25.1.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 22/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 60/2012
   ze dne 16. ledna 2012,
   kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska prováděný podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 172/2008 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska. Tato opatření sestávají z valorického cla ve výši 17,8 % až 22,7 %. Na šetření, jež vedlo k přijetí tohoto nařízení, bude dále odkazováno jako na „původní šetření“.

         1.2   Žádost o přezkum

               (2)

               Dne 30. listopadu 2009 Evropská komise (dále jen „Komise“) obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení (dále jen „prozatímní přezkum“). Žádost o přezkum, kterou podaly společnosti Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. jako vyvážející výrobce a Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s touto společností ve spojení (obě společně dále uvedeny jako „žadatel“), byla omezena na zkoumání dumpingu ve vztahu k žadateli. Antidumpingová celní sazba platná pro tohoto žadatele na základě jeho dumpingového rozpětí je 22,7 %.

               (3)

               Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla stávající opatření zavedena, se změnily, pokud jde o výrobce, a že tyto změny jsou trvalé povahy.

               (4)

               Žadatel poskytl přímé důkazy o tom, že v jeho případě k vyrovnání účinků dumpingu není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření. Podle informací uvedených v žádosti o přezkum ze srovnání domácích cen žadatele a jeho vývozních cen do Unie vyplynulo, že dumpingové rozpětí je zjevně podstatně nižší než současná úroveň opatření.

         1.3   Zahájení přezkumu

               (5)

               Jelikož Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení prozatímního přezkumu, rozhodla se zahájit v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený pouze na posouzení dumpingu ve vztahu k žadateli. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise dne 27. října 2010 v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3) (dále jen „oznámení o zahájení“) a zahájila šetření.

         1.4   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

               (6)

               Výrobek, který je předmětem prozatímního přezkumu, je stejným výrobkem jako ten, který byl předmětem původního šetření, tj. ferosilicium pocházející z Ruska, v současné době kódů KN 7202 21 00, 7202 29 10 a 7202 29 90.

               (7)

               Dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Rusku a výrobek vyvážený do Unie mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti a stejné použití, a proto se ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení považují za obdobné.

         1.5   Zúčastněné strany

               (8)

               Komise o zahájení prozatímního přezkumu oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a orgány vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.

               (9)

               Komise zaslala žadateli dotazník a obdržela odpověď ve lhůtě stanovené k tomuto účelu. Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k určení dumpingu, a byly provedeny inspekce na místě v těchto místech:

                           —

                           společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. (dále jen „CHEM“), Čeljabinsk, Rusko,

                           —

                           společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s. (dále jen „KF“), Kuzněck, Rusko,
                           a

                           —

                           společnost RFA International LP (dále jen „RFAI“) v Mishawaka, USA & Nieuwdorp Zld, Nizozemsko.

         1.6   Období šetření

               (10)

               Šetření probíhalo od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“).

         2.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ

   2.1   Úvod

               (11)

               Nejprve se podotýká, že podle judikatury soudů EU (4) mají orgány v rámci přezkumu nutnosti zachovat stávající opatření založeného na čl. 11 odst. 3 základního nařízení široký prostor pro uvážení, včetně možnosti provést budoucí hodnocení cenové politiky dotyčných vývozců. V této souvislosti musí orgány prozkoumat argumenty žadatele, proč se okolnosti jeho situace trvale změnily, což má údajně ospravedlnit snížení nebo dokonce zrušení cla.

               (12)

               Žadatel uvedl, že lze oprávněně říci, že změněné okolnosti jsou trvalé povahy, a tedy úroveň opatření by měla být, pokud jde o žadatele, snížena nebo by opatření měla být úplně zrušena, neboť není pravděpodobné, že by v dohledné budoucnosti došlo k opakování dumpingového dovozu vůbec nebo v podobné míře, jako byla míra zjištěná při původním šetření.

         2.2   K otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny
       (5)

               (13)

               Dříve než bude reagováno na různé argumenty žadatele týkající se (údajné) trvalé povahy (údajných) změněných okolností, je užitečné nejprve popsat úvahy orgánů vztahující se k otázce, zda žadatel ještě v období přezkumného šetření mohl prodávat na trhu EU za dumpingové ceny.

         2.2.1   Běžná hodnota

               (14)

               Za účelem stanovení běžné hodnoty se nejdříve stanovilo, zda celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku společností nezávislým odběratelům byl ve srovnání s jeho celkovým objemem vývozu do Unie reprezentativní. Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku do Unie. Bylo zjištěno, že celkový prodej obdobného výrobku společností na domácím trhu je reprezentativní.

               (15)

               U každého typu výrobku prodávaného společností na domácím trhu, který byl uznán za přímo srovnatelný s typem prodávaným za účelem vývozu do Unie, bylo stanoveno, zda je jeho prodej na domácím trhu dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej určitého typu výrobku na domácím trhu je uznán za dostatečně reprezentativní, jestliže celkový objem prodeje takového typu nezávislým odběratelům na domácím trhu v období přezkumného šetření představoval nejméně 5 % z celkového objemu prodeje srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.

               (16)

               Rovněž bylo zkoumáno, zda lze domácí prodej každého typu výrobku považovat v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení za uskutečněný v běžném obchodním styku. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu pro každý vyvážený typ dotčeného výrobku během každého z období.

               (17)

               V případě těch typů výrobku, u nichž se více než 80 % objemu prodeje na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší než náklady na jednotku a jejichž vážená průměrná výrobní cena byla rovna výrobním nákladům na jednotku nebo vyšší, byla běžná hodnota jednotlivých typů výrobku určena jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu bez ohledu na to, zda šlo o prodej ziskový, či nikoli.

               (18)

               Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval 80 % nebo méně celkového objemu prodeje daného typu výrobku nebo pokud vážená průměrná cena daného typu výrobku nedosahovala výrobních nákladů na jednotku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, která byla určena jako vážená průměrná cena pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku uskutečněného v každém z těchto období.

               (19)

               Pokud u některého typu výrobku prodávaného touto společností nebylo možno pro stanovení běžné hodnoty použít ceny na domácím trhu, byla běžná hodnota vypočtena v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

               (20)

               Při určení běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení se částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk stanoví podle úvodní věty čl. 2 odst. 6 základního nařízení na základě skutečných údajů, které společnost skutečně zaznamenala při výrobě a prodeji obdobného výrobku v rámci běžného obchodního styku.

         2.2.2   Vývozní cena

               (21)

               Vývoz do Unie společnost uskutečňuje prostřednictvím švýcarské pobočky společnosti RFAI, která je s ní ve spojení a jež v období přezkumného šetření plnila veškeré dovozní funkce spojené se zbožím vstupujícímu do volného oběhu v Unii, tj. funkce dovozce ve spojení.

               (22)

               Vývozní cena tak byla stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé znovu prodány nezávislému kupujícímu, upravených s přihlédnutím k veškerým nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, jakož i k přiměřenému rozpětí pro prodejní, režijní a správní náklady a zisky. Pro tento účel se vzhledem k neexistenci nových informací od nezávislých dovozců o obvykle dosahovaných ziscích použil shodný procentní zisk, z něhož se vycházelo v původním šetření, tedy 6 %.

               (23)

               Žadatel tvrdil, že k RFAI by mělo být přistupováno jako k součásti jednoho hospodářského subjektu, a že tudíž při stanovení vývozních cen by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady RFAI a zisk RFAI.

               (24)

               Toto tvrzení nelze přijmout, a to z následujících důvodů:

                           —

                           oba vyvážející výrobci mají své vlastní vývozní oddělení,

                           —

                           společnost RFAI je silně zapojena do mezinárodní činnosti skupiny (např. asistenční služba pro zákazníky, logistika a rozvrh dodávek, nákup investičního majetku a nejdůležitějších surovin atd.),

                           —

                           švýcarská pobočka společnosti RFAI plní veškeré funkce, které běžně plní dovozce ve spojení v EU,

                           —

                           společnost RFAI prodává ferosilicium vlastním jménem a na vlastní účet odběratelům, kteří s ní nejsou ve spojení, v EU i jinde,

                           —

                           společnost RFAI má vztahy nákupu a prodeje s oběma ruskými výrobci ve spojení, společnostmi KF a CHEM,

                           —

                           každá ze společností sestavuje vlastní finanční zprávu a neexistuje konsolidovaná finanční zpráva a

                           —

                           každá ze společností podává vlastní daňové přiznání u příslušných orgánů.

                     Tvrzení, že při zjišťování vývozní ceny by neměly být odečteny prodejní, režijní a správní náklady a zisk, je proto nutno odmítnout. Připomínky žadatele k této otázce obsažené v odpovědi na konečné informace budou posouzeny dále (bod 2.3).

               (25)

               Žadatel dále uvedl, že při výpočtu vývozní ceny by v souladu s čl. 11 odst. 10 základního nařízení nemělo být odečteno antidumpingové clo, neboť toto clo je řádně zohledněno v cenách dalšího prodeje a v pozdějších kupních cenách v Unii. V souvislosti s tímto tvrzením šetření stanovilo, že vážený průměr cen dalšího prodeje ferosilicia v Unii se oproti cenám při původním šetření zvýšil a že současné vývozní ceny jsou oproti cenám při původním šetření mnohem vyšší než o 22,7 %. Proto lze dospět k závěru, že antidumpingové clo je řádně zohledněno v žadatelových cenách dalšího prodeje. V důsledku toho by toto tvrzení žadatele mohlo být přijato a při výpočtu zjištěných vývozních cen v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení nebyl odpočet antidumpingových cel proveden.

         2.2.3   Srovnání

               (26)

               Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny v oprávněných případech náležité úpravy o přepravní náklady, náklady na pojištění, náklady na terminály, manipulační náklady, náklady na úvěr a poplatky.

         2.2.4   Dumpingové rozpětí

               (27)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Výsledek ukázal existenci dumpingu.

               (28)

               Za účelem výpočtu dumpingového rozpětí orgány stejně jako v původním šetření konstatovaly, že společnosti CHEM a KF jsou v úzkém spojení. Stejně jako v původním šetření a v souladu s běžnými postupy orgánů bylo vypočteno jedno dumpingové rozpětí pro celou skupinu. Pro takový výpočet byla v konečném zjištění použita metoda, kde před určením vážené průměrné míry dumpingu pro celou skupinu byla stanovena výše dumpingu pro každého jednotlivého vyvážejícího výrobce. Je třeba poznamenat, že tato metoda byla odlišná od metody použité v původním šetření, kde byl výpočet výše dumpingu proveden redukcí všech příslušných údajů týkajících se domácího prodeje, nákladů výroby, ziskovosti a prodejů v Unii u výrobních subjektů. Žadatel tvrdil, že použití této metody by odporovalo čl. 11 odst. 9 základního nařízení. I tato otázka bude ještě dále rozvedena (bod 2.3).

         2.3   Analýza reakcí na konečné zjištění týkající se dumpingového rozpětí v období přezkumného šetření

               (29)

               Žadatel podal několik připomínek k určitým aspektům výpočtů, jako jsou náklady výroby, prodejní, režijní a správní náklady, ziskové rozpětí, běžná hodnota a poplatky. Všechny tyto připomínky byly zváženy a případné administrativní chyby byly opraveny. Odpovídajícím způsobem byla upravena i konečná zjištění.

               (30)

               Žadatel dále požádal, aby Komise vyjádřila výši dumpingu na základě hodnoty CIF, kterou za účelem tohoto šetření určil sám žadatel, přičemž odkazoval na čl. 2 odst. 9 základního nařízení. Tento požadavek byl zdůvodněn tím, že cena, která se oznamuje celním orgánům, je vnitropodniková cena, která by možná byla správnou cenou pro celní účely, avšak tato cena by se neměla používat při výpočtu dumpingu v antidumpingových řízeních. Toto tvrzení je nutno odmítnout, protože rozdíl mezi vývozní cenou a běžnou hodnotou, tj. výše dumpingu, by měl být vyjádřen na stejném základě, jako je základ, který následně používají celní orgány pro vyměření cla, jež má být vybíráno. A tímto základem je ve skutečnosti hodnota CIF oznámená žadatelem celním orgánům. Tato posledně zmíněná hodnota byla pak použita ve výpočtech.

               (31)

               Pokud jde o výpočet nákladů výroby, žadatel vyjádřil námitku vůči přístupu Komise, aby při výpočtu běžné hodnoty byla použita průměrná nákupní cena hlavní nákladové položky od dodavatele, který není ve spojení, místo skutečné ceny zaplacené dodavateli ve spojení. Toto tvrzení bylo nutno odmítnout, protože cena účtovaná dodavatelem ve spojení byla výrazně nižší než cena zaplacená za stejnou surovinu nezávislému dodavateli. Tuto cenu proto nelze považovat za běžnou cenu. Následně tento prvek nákladů musel být upraven.

               (32)

               Po zveřejnění konečných zjištění žadatel tvrdil, že při porovnávání vývozních cen s běžnými hodnotami nebylo stejným způsobem zohledněno balné. Tato otázka byla prošetřena a případné administrativní chyby byly opraveny.

               (33)

               Žadatel též vznesl připomínku k vyloučení vývozních transakcí týkajících se určitého typu výrobku. Prodej tohoto typu výrobku v Unii v období přezkumného šetření představoval méně než 5 % prodejů dotčeného výrobku v Unii. Tato námitka musela být zamítnuta vzhledem k tomu, že na domácím trhu se tento typ výrobku neprodával a nebyla ani poskytnuta konkrétní výše nákladů na jeho výrobu. Jelikož byl tento typ výrobku v období přezkumného šetření vyvážen do Unie v malém množství, bylo tudíž zváženo, že není vhodné vypočítávat běžnou hodnotu na základě výrobních nákladů jiných typů výrobků, a tedy provádět úpravy o rozdíly ve výrobcích.

               (34)

               Kromě toho, jak bylo již vysvětleno dříve, žadatel ve své reakci na konečné zjištění podal podrobné připomínky zejména ke dvěma důležitým aspektům výpočtu dumpingového rozpětí, a sice i) k otázce, zda společnosti CHEM, KF a RFAI tvoří jeden hospodářský subjekt (6), a ii) výpočtu individuální výše dumpingu společnosti CHEM na jedné straně a společnosti KF na straně druhé (7).

               (35)

               Pokud jde o první tvrzení, zejména k bodům předloženým žadatelem v reakci na zveřejnění konečných zjištění, konstatuje se následující.

               (36)

               Žadatel zopakoval svůj postoj, že oba vyvážející výrobci a obchodní společnost RFAI, která je s nimi ve spojení, jsou v konečném důsledku vlastněny a ovládány stejnými příjemci, a že by tudíž nemohly samostatně rozhodovat, nýbrž se musely řídit pokyny vlastníků žadatele. Uznal všechny prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění, avšak vyslovil nesouhlas s hodnocením orgánů, neboť tyto prvky by neměly mít žádný vliv na to, zda všechny společnosti, CHEM, KF a RFAI, jsou součástí jednoho hospodářského subjektu.

               (37)

               Orgány tyto připomínky žadatele zamítly. Kritéria, která již byla uvedena výše, tvoří zejména ve svém souhrnu spolehlivý základ ospravedlňující zamítnutí tvrzení žadatele. Všechny tyto prvky uvedené ve 24. bodě odůvodnění nasvědčují takové struktuře skupiny, kde všechny společnosti jsou samostatnými právními subjekty a ve které společnosti KF a CHEM plní v plném rozsahu funkci vyvážejících výrobců (funkce výroby a vývozu) a společnost RFAI působí hlavně jako obchodník/vývozce ve spojení do EU.

               (38)

               Pokud jde o druhé tvrzení, není nutno v souvislosti s tímto přezkumným šetřením zaujímat k této záležitosti konečný postoj. Vyplývá to z kombinace dvou důvodů. Za prvé, i kdyby toto tvrzení bylo přijato (případně spolu s přijetím tvrzení uvedených ve 29. bodě odůvodnění), závěr by byl přesto takový, že žadatel v období přezkumného šetření prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím přibližně ve výši 13 %. Za druhé, jak je vysvětleno dále, v současné době v každém případě neexistuje dostatek důkazů, jež by umožnily považovat toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření za trvalé.

               (39)

               Výrobní odvětví Unie v reakci na konečné zjištění argumentovalo tím, že v důsledku přezkumného šetření by mělo být clo na výrobky žadatele zvýšeno, protože pokud všechna tvrzení žadatele budou odmítnuta, dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je vyšší než platné clo. Protože však, jak je vysvětleno dále, neexistuje dostatek důkazů pro to, že došlo k trvalé změně okolností, neexistuje žádné odůvodnění pro změnu cla, a to ani směrem nahoru, ani směrem dolů.

         2.4   Analýza otázky, zda došlo k trvalé změně okolností, jež by odůvodňovala snížení nebo zrušení cla

               (40)

               I přes přijetí určitých tvrzení žadatele, jak uvedeno výše, je nicméně zjištěno, že v období přezkumného šetření stále prodával na trhu EU za dumpingové ceny, s dumpingovým rozpětím nejméně ve výši 13 %. Navíc, jak bude dále vysvětleno, v každém případě není dostatek důkazů pro to, aby toto dumpingové rozpětí v období přezkumného šetření bylo možno považovat za trvalé.

               (41)

               Žadatel odůvodnil svou argumentaci, proč došlo k trvalé změně okolností, takto:

               (42)

                           i)

                           Za prvé, žadatel poukázal na změny ve struktuře vývozu skupiny, což by spolu s průzkumem nových rostoucích trhů přispělo k vyšším vývozním cenám ferosilicia na všech vývozních trzích včetně trhu EU oproti cenám používaným během původního šetření. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy, aby ukázal souvislost mezi novou firemní strukturou, zkoumáním nových rostoucích trhů a vyššími cenami na trhu EU. Existenci takové souvislosti nenaznačily ani výsledky šetření. Naopak, vývozní ceny v období přezkumného šetření byly sice zjevně vyšší oproti cenám zjištěným v období původního šetření, avšak byly mimořádně kolísavé. Například rozdíl mezi nejnižší a nejvyšší transakční cenou za tunu nejprodávanějšího typu na trhu EU v období přezkumného šetření činil více než 100 %. Podobnou kolísavost bylo možné zaznamenat na domácím trhu, avšak cenový trend na trhu EU byl nesrovnatelný s cenovým trendem na domácím trhu. To platí i pro období 12 měsíců, které předcházelo období přezkumného šetření a které bylo pozorně sledováno v rámci souběžně vedeného řízení o vrácení zaplaceného antidumpingového cla. Ceny vývozu ovšem zjevně pouze následovaly vývoj cen na světových trzích.

               (43)

               Po zveřejnění konečných zjištění žadatel použil obdobné argumenty. Znovu však nebyly poskytnuty dostatečné důkazy. Proto byl učiněn závěr, že v tuto chvíli neexistují dostatečné důkazy pro to, že tyto vyšší vývozní ceny žadatele v období přezkumného šetření jsou něčím jiným než důsledkem převažujících tržních cen (zejména cen na trhu EU). Jinými slovy, neexistují dostatečné důkazy pro to, že příčinou těchto vyšších cen byly změny, které provedl žadatel ve své exportní firemní struktuře, a že tudíž lze očekávat, že tyto ceny zůstanou v budoucnu na podobné (nebo vyšší) úrovni. Zejména pokud by se v rozporu s vývody žadatele připustilo, že tato nová struktura zvýší efektivitu celé skupiny, neznamená to, že jeho exportní ceny pro EU budou vysoké a nepovedou k dumpingu.

               (44)

                           ii)

                           Za druhé, žadatel prohlásil, že jeho vývozní ceny na jiných trzích odpovídaly cenám, za které prodával do Unie, nebo byly ještě vyšší. Do zlepšení dodávek na jiné trhy byly vloženy značné investice. Snížení nebo zrušení antidumpingových opatření vůči žadateli by tak nevytvořilo pobídku ke zvýšení vývozu do EU a/nebo ke snížení jeho cen.

               (45)

               Toto tvrzení však nemůže vést ke zrušení nebo zmírnění platných opatření. Podotýká se, že i podle svého vlastního tvrzení žadatel ještě v období přezkumného šetření prodával za dumpingové ceny. Navíc sám žadatel zdůraznil, že EU zůstává jedním z jeho tradičních trhů. To potvrzuje i skutečnost, že výše prodeje žadatele do EU je stále značná; porovná-li se objem prodeje se spotřebou EU v období původního šetření (8), představoval by významný podíl na trhu (mezi 5 a 20 %, přesné údaje nelze uvést z důvodu jejich důvěrnosti).

               (46)

               Po zveřejnění konečných zjištění žadatel zopakoval svůj postoj, že nové tržní příležitosti budou spíše na jiných trzích (Indie, Asie a Spojené státy) než v EU. Žadatel však neposkytl žádné přesvědčivé důkazy na podporu svých tržních strategií. Existence dumpingového rozpětí ještě v období přezkumného šetření, nedostatek údajů o jiných trzích a kolísavost vývozních cen prodeje na mezinárodním trhu – všechny tyto prvky nepodporují toto tvrzení, které je tudíž nutno odmítnout.

               (47)

                           iii)

                           Za třetí, jedním z nejdůležitějších trhů žadatele je podle jeho názoru ruský domácí trh se svou významnou výrobou oceli a očekává se, že poptávka po podobných výrobcích v Rusku poroste. Domácí a vývozní ceny ferosilicia také porostou mnohem rychleji než cena výroby. Je tedy pravděpodobné, že žadatel dále zvýší svůj prodej na domácím trhu, a to i proto, že podle žadatele jediný další ruský výrobce ferosilicia bude po nedávné změně vlastníka vyrábět převážně pro vlastní spotřebu.

               (48)

               I za předpokladu, že všechna tato tvrzení jsou pravdivá, zůstává nicméně faktem, že v období přezkumného šetření žadatel prodával za dumpingové ceny se značnou marží a za kolísání cen. Navíc, jak je vysvětleno výše, množství zboží prodaného žadatelem do EU v období přezkumného šetření nenaznačuje, že se z tohoto trhu stahuje nebo že tak v brzké budoucnosti hodlá učinit.

               (49)

               Ve svých připomínkách ke konečným zjištěním žadatel tvrdil, že jediným argumentem, který Komise v konečných zjištěních uvedla proti závažnosti rostoucí poptávky na domácím trhu, je význam zjištěného dumpingového rozpětí. Žadatel dále trval na tom, že Komise sice uznala mnohé zásadní aspekty týkající se ruského trhu, avšak nevyvozuje z těchto argumentů odpovídající závěr.

               (50)

               Tato tvrzení je nutné odmítnout. Za prvé, proti tomuto argumentu nehovoří jen zjištění o dumpingu, ale též zjištění o množství. Za druhé orgány konstatují, že Komise nic neuznala a že nebyly poskytnuty žádné průkazné nezávislé údaje na podporu tvrzení, že se očekává růst poptávky po dotčeném výrobku v Rusku a že vývozní ceny této skupiny porostou mnohem rychleji než náklady výroby.

               (51)

                           iv)

                           Za čtvrté, žadatel poukázal na to, že jeho ruské závody na výrobu ferosilicia pracují již po léta na plnou kapacitu, že nemá v plánu svou celkovou kapacitu výroby ferosilicia v dohledné budoucnosti zvýšit a že neexistují žádné známky o opaku.

               (52)

               Po finanční krizi roku 2009 však byla zaznamenána významná obnova kapacit a žadatel oznámil rozšíření kapacit o 10–20 % (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti) ve srovnání s obdobím před finanční krizí.

               (53)

               Po zveřejnění konečných zjištění žadatel sdělil, že srovnávání výrobní kapacity v období následujícím po období přezkumného šetření s kapacitou během referenčního období není vhodné, neboť žadatel předpokládal finanční krizi v roce 2009, a proto svou výrobní kapacitu již snížil. Tento argument nelze přijmout; oznámené rozšíření kapacit o 10–20 % lze zaznamenat ve srovnání s rokem 2007 – a nikoli s rokem 2009, kdy kapacity byly na nejnižší úrovni. Navíc finanční krize v roce 2009 nemohla ovlivnit výrobní kapacitu žadatele v roce 2007.

         2.5   Závěr: nedostatečné důkazy o trvalé povaze změněných okolností

               (54)

               Analýza tvrzení žadatele vztahujících se k trvalé povaze změněných okolností, jak bylo shrnuto výše, vedla k závěru, že v současné době neexistují dostatečné důkazy pro to, že nějaké změněné okolnosti jsou trvalé povahy. Zdá se, že vývozní ceny žadatele, a tedy i jeho dumpingové rozpětí, budou pravděpodobně kolísat a budou především následovat vývoj cen na světových trzích. Ačkoli žadatel poukázal na určité změněné okolnosti, nelze z nich usoudit, že chování žadatele v oblasti tvorby cen v období přezkumného šetření je trvalé povahy. Proto byl učiněn závěr, že snížit clo by v tuto chvíli bylo předčasné, a tudíž neopodstatněné.

         3.   ZÁVAZKY

               (55)

               Žadatel spolu se svým dovozcem ve spojení nabídli cenový závazek v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

               (56)

               Šetření ukázalo, že cena výrobku velmi kolísá. Jak již bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že prodejní ceny žadatele v Unii byly během období přezkumného šetření velmi rozdílné. Tento výrobek proto není vhodný pro závazek o pevné ceně. Přestože vývozce navrhl mechanismus indexace, nebylo možné určit srovnání mezi kolísavostí cen konečného výrobku a navrženým zdrojem pro indexaci, zejména proto, že se rovněž týká konečného výrobku a cen, které byly ovlivněny dumpingovým dovozem. Proto se dospělo k závěru, že navrhovaná indexace není vhodná.

               (57)

               Pokud jde o specifická rizika týkající se společnosti, bylo zjištěno, že riziko křížové kompenzace je z důvodu složité struktury společnosti velmi vysoké: jiné výrobky než dotčený výrobek by mohly být prodávány prostřednictvím obchodníka mimo Unii jiné pobočce ve spojení ve třetí zemi a poté znovu prodávány do Unie.

               (58)

               Kromě toho, jelikož samotný výrobek existuje v různých kvalitách a dováží se hlavně ve volně ložené formě, pro celní orgány by nebylo možné rozlišit chemickou specifikaci (na kterou se potenciálně vztahují různé minimální dovozní ceny) bez individuální analýzy každé transakce, a jakákoli kontrola by tedy byla velmi pracná až neproveditelná.

               (59)

               Nabídka podniku byla proto odmítnuta.

         4.   UKONČENÍ PŘEZKUMU

               (60)

               Vzhledem ke zjištěním o dumpingu, jakož i vzhledem k tomu, že nebyla prokázána trvalá povaha změněných okolností, se dochází k závěru, že na společnost Čeljabinskij elektrometalurgičeskij kombinat, a. s. a společnost Kuzneckije ferrosplavi, a. s., která je s ní ve spojení, by se i nadále mělo vztahovat clo ve výši stanovené v základním nařízení, tj. ve výši 22,7 %,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření vztahujících se k dovozu ferosilicia pocházejícího mimo jiné z Ruska, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009, se ukončuje beze změny úrovně platných antidumpingových opatření.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. ledna 2012.

            Za Radu

            předseda

         N. WAMMEN

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 55, 28.2.2008, s. 6.

      (3)  Úř. věst. C 290, 27.10.2010, s. 15.

      (4)  Viz zejména Sb. rozh. 2009, s. II-4133. Věc T-143/06 MTZ Polyfilms Ltd v. Rada Evropské unie.

      (5)  Jak bude dále vysvětleno, běžná cena a vývozní cena byla vypočtena a její srovnání provedeno nejprve odděleně na CHEM a KF. Za účelem vyjasnění této otázky se někdy v této části používá spíše výraz „společnost“ než „žadatel“, neboť pojem „žadatel“, jak uvedeno výše, se vztahuje na CHEM a KF společně.

      (6)  Viz 23. bod odůvodnění.

      (7)  Viz 27. bod odůvodnění.

      (8)  Orgány používají spíše údaje o spotřebě EU během období původního šetření než během období přezkumného šetření. Je tomu tak proto, že tento přezkum je omezen na zkoumání dumpingu a nezahrnuje otázky související s újmou – orgány nemají ověřené údaje týkající se spotřeby EU v období přezkumného šetření.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/944 ze dne 18. června 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               19.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 154/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/944
   ze dne 18. června 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 18. června 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  145,0

                  MK

                  69,6

                  TR

                  68,7

                  ZZ

                  94,4

                  0707 00 05

                  AL

                  13,4

                  MK

                  36,2

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  57,1

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  141,4

                  BO

                  147,7

                  BR

                  107,1

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  135,8

                  0808 10 80

                  AR

                  157,4

                  BR

                  102,9

                  CL

                  151,3

                  NZ

                  138,6

                  US

                  180,2

                  ZA

                  129,4

                  ZZ

                  143,3

                  0809 10 00

                  TR

                  248,6

                  ZZ

                  248,6

                  0809 29 00

                  TR

                  344,6

                  ZZ

                  344,6

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 400/2010 ze dne 26. dubna 2010 , kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie

text:
               11.5.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 117/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 400/2010
   ze dne 26. dubna 2010,
   kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu výrobků zasílaných z Malajsie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1   Stávající opatření a předchozí šetření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1796/1999 (2) (dále jen „původní nařízení“) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 60,4 % z dovozu ocelových lan a kabelů („OLK“) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Uvedená opatření jsou dále označována jako „původní opatření“ a šetření, na jehož základě byla původním nařízením uložena opatření, je dále označováno jako „původní šetření“.

               (2)

               Poté, co bylo v roce 2004 v souladu s článkem 13 základního nařízení zjištěno, že jsou původní opatření obcházena překládkou OLK pocházejících z Číny v Maroku, byla opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 1886/2004 (3) na dovoz stejných OLK zasílaných z Maroka. Obdobně poté, co bylo na základě šetření podle článku 13 základního nařízení zjištěno, že dochází k obcházení původních opatření při dovozu z Ukrajiny přes Moldavsko, byla opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 760/2004 (4) na dovoz stejných ocelových lan a kabelů odesílaných z Moldavska.

               (3)

               Nařízením (ES) č. 1858/2005 (5) Rada na základě přezkumu nařízení před pozbytím platnosti (dále jen „přezkum nařízení před pozbytím platnosti“) v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila konečné antidumpingové clo na dovoz OLK pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky, a to na úrovni původních opatření. Takto uložené clo tudíž zůstává v platnosti a je dále označováno jako „platná opatření“.

         1.2   Žádost

               (4)

               Dne 29. června 2009 obdržela Komise podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení žádost o prošetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na OLK pocházející z Čínské lidové republiky. Žádost předložil styčný výbor Evropského svazu výrobního odvětví ocelových lan (Liaison Committee of the EU Wire Rope Industries, EWRIS) jménem výrobců ocelových lan a kabelů v Unii (dále jen „žadatel“).

               (5)

               Žádost uváděla, že po uložení antidumpingových opatření došlo k významné změně ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu z Číny, Korejské republiky a Malajsie do Unie, pro kterou kromě uložení platných opatření neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Tato změna struktury obchodu byla údajně důsledkem překládky OLK pocházejících z Číny v Korejské republice a Malajsii.

               (6)

               Žádost dále uváděla, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou oslabovány jak z hlediska množství, tak ceny. Kromě toho existuje dostatek důkazů, že se tento zvýšený dovoz z Korejské republiky a Malajsie uskutečnil za ceny značně nižší, než je cena nezpůsobující újmu stanovená při původním šetření.

               (7)

               Na závěr žadatel uvedl, že ceny OLK zasílaných z Korejské republiky a Malajsie byly dumpingové ve vztahu k běžné hodnotě, která byla stanovena pro obdobný výrobek během původního šetření.

         1.3   Zahájení

               (8)

               Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přesvědčivé důkazy pro zahájení šetření podle článku 13 základního nařízení, zahájila Komise šetření nařízením (ES) č. 734/2009 (6) (dále jen „zahajovací nařízení“). Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení Komise zahajovacím nařízením rovněž nařídila celním orgánům, aby evidovaly dovoz OLK zasílaných z Korejské republiky a Malajsie.

         1.4   Šetření

               (9)

               Komise úředně uvědomila orgány Čínské lidové republiky, Korejské republiky a Malajsie, výrobce/vývozce a obchodníky v těchto zemích, dovozce v Unii, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a žádající výrobní odvětví Unie o zahájení šetření. Výrobcům/vývozcům v Číně, Korejské republice a Malajsii známým Komisi z žádosti či prostřednictvím zastoupení Korejské republiky a Malajsie při Evropské unii nebo těm, kteří se přihlásili ve lhůtách uvedených v čl. 3 odst. 1 zahajovacího nařízení, byly zaslány dotazníky. Dotazníky byly rovněž zaslány obchodníkům v Korejské republice a Malajsii a dovozcům v Unii uvedeným v žádosti. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení.

               (10)

               Přihlásilo se patnáct výrobců/vývozců a dva obchodníci z Korejské republiky, dva výrobci/vývozci z Malajsie, pět výrobců/vývozců z Číny, dva dovozci ve spojení, deset z Unie, kteří nejsou ve spojení, a Sdružení evropských dovozců ocelových lan. Několik dalších společností prohlásilo, že se nezabývají výrobou ani vývozem výrobku, který je předmětem šetření.

               (11)

               Následující společnosti poskytly odpovědi na dotazník a následně byly v jejich prostorách provedeny ověřovací návštěvy:

                              Výrobci/vývozci v Korejské republice:

                                       —

                                       Bosung Wire Rope Co, Ltd., Kimhae-Si,

                                       —

                                       Chung Woo Rope Co., Ltd., Busan,

                                       —

                                       CS Co., Ltd, Yangsan-City,

                                       —

                                       Cosmo Wire Ltd., Ulsan,

                                       —

                                       Dae Heung Industrial Co., Ltd., Haman – Gun,

                                       —

                                       DSR Wire Corp., Suncheon-City a její společnost ve spojení DSR Corp., Busan,

                                       —

                                       Goodwire Mfg., Co., Ltd., Yangsan-city,

                                       —

                                       Kiswire Ltd., Soul,

                                       —

                                       Line Metal Co., Ltd., Changnyoung-Gun,

                                       —

                                       Manho Rope & Wire Ltd., Busan,

                                       —

                                       Shin Han Rope Co., Ltd, Incheon,

                                       —

                                       Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, Busan,

                                       —

                                       Young Heung Iron & Steel Co., Changwon City.

                              Obchodník v Korejské republice:

                                       —

                                       Trion Co Ltd., Busan.

                              Výrobci/vývozci v Malajsii:

                                       —

                                       Kiswire Sdn. Bhd., Johor Bahru,

                                       —

                                       Southern Wire Industries (M) Sdn. Bhd., Shah Alam, Selangor.

                              Výrobci/vývozci v Číně:

                                       —

                                       Qingdao DSR, Qingdao,

                                       —

                                       Kiswire Qingdao Ltd., Qingdao,

                                       —

                                       Young Heung (TAICANG) Steel Wire Rope Co., Ltd., Tai Cang City.

                              Dovozci ve spojení:

                                       —

                                       Kiswire Europe, Nizozemsko,

                                       —

                                       Verope AG, Švýcarsko.

         1.5   Období šetření

               (12)

               Období šetření trvalo od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „OŠ“). Pro vyšetření údajné změny ve struktuře obchodu byly shromážděny údaje za období od roku 1999 do konce období šetření.

         2.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

   2.1   Obecné úvahy

               (13)

               V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení byla existence obcházení posouzena prostřednictvím postupné analýzy, jejímž účelem bylo zjistit, zda dochází ke změně ve struktuře obchodu mezi třetími zeměmi a Unií, zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod, zda existují důkazy o újmě nebo o tom, že vyrovnávací účinky cla jsou mařeny cenami nebo množstvím obdobného výrobku, a zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro obdobný výrobek, v případě nutnosti v souladu s článkem 2 základního nařízení.

         2.2   Dotčený výrobek a obdobný výrobek

               (14)

               Jak bylo definováno při původním šetření, dotčeným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm (v terminologii výrobního odvětví jsou často označovány jako OLK), které pocházejí z Čínské lidové republiky a v současné době spadají pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (dále jen „dotčený výrobek“).

               (15)

               Šetřeným výrobkem jsou ocelová lana a kabely včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, zasílané z Korejské republiky a Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky a Malajsie (dále jen „šetřený výrobek“), které v současné době spadají pod stejné kódy KN jako dotčený výrobek.

               (16)

               Z šetření je patrné, že OLK vyvážené do Unie z Číny a OLK zasílané do Unie z Korejské republiky a Malajsie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné použití, a tudíž jsou považovány za obdobné výroby ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         2.3   Míra spolupráce a stanovení objemu obchodu

               (17)

               Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do spolupráce se poskytnutím odpovědí na dotazník zapojilo čtrnáct vývozců/výrobců v Korejské republice, jeden korejský obchodník, dva vyvážející výrobci v Malajsii a tři vyvážející výrobci v Číně.

               (18)

               Jedna korejská společnost po poskytnutí odpovědi oznámila Komisi, že vyhlásila úpadek, a tudíž ukončuje spolupráci.

               (19)

               V případě jiné korejské společnosti bylo zjištěno, že je potřebné uplatňovat čl. 18 odst. 1, a to z důvodů uvedených ve 47. bodě odůvodnění.

               (20)

               Spolupracující korejští vyvážející výrobci pokryli během období šetření 81 % celkového vývozu z Koreje do Unie, jak je uvedeno v databázi Comext. Ačkoli byla spolupráce intenzivní, spolupracující výrobci/vývozci tudíž nepokryli celkový objem vývozu OLK z Korejské republiky v plném rozsahu. Celkové objemy vývozu tudíž vycházely z databáze Comext.

               (21)

               V Malajsii jsou známi dva výrobci. Celková množství vývozu dvou spolupracujících společností v Malajsii přesáhla objem dovozu šetřeného výrobku zaznamenaný v databázi Comext. Z toho důvodu se mělo za to, že vyvážející výrobci odrážejí celkový vývoz OLK z Malajsie do Unie.

               (22)

               Žadatel tvrdil, že údaje z databáze Comext nejsou spolehlivé, a proto by celkový objem dovozu z Malajsie do Unie neměl být stanoven na tomto základě. Během šetření byly údaje o dovozu nicméně podrobeny křížové kontrole s oficiálními malajskými statistikami a s ověřenými vyplněnými dotazníky. Tato analýza neukázala, že by skutečný vývoz z Malajsie byl vyšší než vývoz uváděný spolupracujícími malajskými společnostmi. Argument žadatele tedy musel být odmítnut.

               (23)

               Úroveň spolupráce výrobců/vývozců v Číně byla nízká a odpověď na dotazník poskytli pouze tři vývozci/výrobci. Kromě toho žádná z těchto společností nevyvážela dotčený výrobek do Unie a pouze ve velmi malém množství do Malajsie. Vývoz spolupracujících společností pokrýval 41 % celkového vývozu z Číny do Korejské republiky. Proto nebylo možné na základě informací poskytnutých spolupracujícími stranami rozumně určit objem vývozu OLK z Číny.

               (24)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutné založit zjištění týkající se dovozu OLK do Unie a vývozu OLK z Číny do Korejské republiky a Malajsie zčásti na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení. Ke stanovení celkového objemu dovozu z ČLR do Unie byly použity údaje z databáze Comext. Ke stanovení celkového dovozu do Korejské republiky a Malajsie z Číny byly použity čínské, korejské a malajské vnitrostátní statistické údaje. Údaje byly podrobeny křížové kontrole mezi různými statistickými zdroji a potvrzeny jinými statistickými databázemi, např. Global Trade Atlas, China Export Database a údaji poskytnutými celními orgány Korejské republiky a Malajsie.

               (25)

               Objem dovozu zaznamenaný v korejských, malajských a čínských statistických údajích zahrnoval větší skupinu výrobků, než je dotčený výrobek nebo šetřený výrobek. Z toho důvodu byly statistické údaje odpovídajícím způsobem upraveny na základě zjištění vyplývajících z tohoto šetření.

         2.4   Změna struktury obchodu

               (26)

               Dovoz OLK z Číny do Unie po uložení opatření v roce 1999 nejprve klesl téměř na nulu. Po postupném nárůstu mezi roky 2003 a 2006 – v roce 2006 dosáhl dovoz vrcholu na úrovni 8 656 tun – se vývoj obrátil a dovážená množství mezi rokem 2006 a obdobím šetření znovu klesla o více než 40 %.

               (27)

               Na druhé straně celkový dovoz korejských OLK do Unie mezi roky 1999 a 2008 výrazně vzrostl z přibližně 11 123 tun na 48 214 tun. Roční nárůst v absolutních hodnotách byl nejvýraznější v letech 2002 a 2003 a později v letech 2006 a 2007.

               (28)

               Na základě informací uvedených ve stížnosti a informací poskytnutých zastoupením Korejské republiky při Evropské unii se má za to, že do tohoto šetření byla zahrnuta převážná většina, ne-li všichni skuteční výrobci šetřeného výrobku v Koreji. Z toho důvodu se mělo za to, že vývoz nespolupracujících korejských společností do Unie, který z hlediska množství představoval přibližně 19 % celkového vývoz z Korejské republiky, uskutečňují kromě výrobců uvedených v 18. a 47. bodě odůvodnění především obchodníci.

               (29)

               Tyto společnosti v letech 2006 a 2007 viditelně zvýšily vývoz do Unie. Vývoz byl v těchto letech přibližně o 20 % vyšší než v roce 2005, tedy v prvním roce, za který jsou k dispozici údaje na této úrovni. Vývoz prováděný nespolupracujícími společnostmi od roku 2008 klesá, což je třeba vnímat s ohledem na šetření prováděné v tomto období korejskými orgány, jak je uvedeno v 50. bodě odůvodnění.

               (30)

               Pokud jde o Malajsii, je jak z údajů databáze Comext, tak z údajů o celkovém vývozu spolupracujících společností jpatrné, že vývoz z Malajsie do Unie v minulosti také soustavně rostl. Nárůst byl nejvýraznější a stabilní v období od roku 2005 do období šetření, kdy se vývoz z Malajsie do Unie zdvojnásobil.

               (31)

               V tabulce 1 jsou uvedena množství OLK dovezená z výše uvedených zemí do Unie od uložení opatření v roce 1999 do období šetření:

                  Tabulka 1

                  Vývoj dovozu OLK do Unie od uložení opatření

                  Zdroj: Comext, korejské statistické údaje (KITA).

                           Objemy dovozu v tunách

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           Čínská lidová republika

                           neuvedeno

                           414

                           283

                           394

                           913

                           2 809

                           Podíl na celkovém dovozu

                           —

                           1 %

                           1 %

                           1 %

                           2 %

                           5 %

                           Korejská republika

                           11 122

                           12 486

                           13 280

                           16 223

                           22 302

                           31 862

                           Podíl na celkovém dovozu

                           —

                           29 %

                           32 %

                           37 %

                           47 %

                           52 %

                           Malajsie

                           2 989

                           2 366

                           4 171

                           3 371

                           4 836

                           4 426

                           Podíl na celkovém dovozu

                           —

                           5 %

                           10 %

                           8 %

                           10 %

                           7 %

                           Objemy dovozu v tunách

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období šetření

                           Čínská lidová republika

                           4 945

                           8 656

                           6 219

                           6 795

                           4 987

                           Podíl na celkovém dovozu

                           7 %

                           11 %

                           7 %

                           7 %

                           6 %

                           Korejská republika

                           34 536

                           39 128

                           45 783

                           48 213

                           43 185

                           Podíl na celkovém dovozu

                           50 %

                           50 %

                           55 %

                           53 %

                           50 %

                           Korejské nespolupracující společnosti

                           11 577

                           14 042

                           14 160

                           10 287

                           8 391

                              Index (2005 = 100)

                           100

                           121

                           122

                           89

                           72

                           Malajsie

                           5 123

                           7 449

                           8 142

                           9 685

                           10 116

                           Podíl na celkovém dovozu

                           7 %

                           10 %

                           10 %

                           11 %

                           12 %

                           Malajské spolupracující společnosti (index, 2006 = 100)

                           —

                           100

                           102

                           148

                           144

               (32)

               Při pohledu na strukturu výše uvedených obchodních toků je patrné, že zejména od roku 2005 korejští a částečně malajští vývozci na trhu Unie z hlediska objemu výrazně předčili v prodeji čínské vývozce a do určité míry je nahradili.

               (33)

               Vzhledem ke globálnímu ekonomickému zpomalení, které se časově shoduje s obdobím šetření, obchodované objemy OLK mezi všemi dotčenými zeměmi klesly nebo se zpomalil jejich růst. K nejvýraznějšímu poklesu však došlo u dovozu z Číny do Unie (–27 %).

               (34)

               Během stejného období je rovněž patrný dramatický nárůst vývozu ocelových lan a kabelů z Číny do Korejské republiky: z poměrně nepatrného množství v roce 1999 (2 519 tun) vzrostl v roce 2008 na 78 822 tun. K nejvýraznějšímu nárůstu došlo mezi roky 2005 a 2008, kdy dovoz vzrostl čtyřnásobně. V posledních letech byla Čína největším vývozcem OLK do Koreje a v roce 2008 představovala 89 % celkového vývozu OLK. Odhadovaný dovoz pouze dotčeného výrobku (výrobky o průměru vyšším než 3 mm) činil v roce 2008 58 885 tun.

               (35)

               Pokud jde pouze o dovoz uskutečňovaný nespolupracujícími korejskými společnostmi, lze zaznamenat týž dramatický nárůst, tzn. že dovoz z Číny uskutečňovaný těmito společnostmi do let 2007 a 2008 vzrostl čtyřnásobně. Ačkoli poté dovoz začal klesat, nadále značně převyšuje úroveň dovozu z roku 2005 a nadále představuje velmi významná množství.

                  Tabulka 2

                  Dovoz čínských výrobků do Korejské republiky v období mezi rokem 1999 a obdobím šetření

                           1999

                           2000

                           2001

                           2002

                           2003

                           2004

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období šetření

                           Dovoz (v tunách, všechny průměry)

                           2 519

                           6 764

                           6 044

                           7 740

                           11 421

                           14 120

                           19 933

                           36 531

                           69 620

                           78 822

                           66 099

                              Roční změna (%)

                           —

                           169

                              –11

                           28

                           48

                           24

                           41

                           83

                           91

                           13

                              –16

                           Dovoz uskutečněný korejskými nespolupracujícími společnostmi (v tunách, pouze dotčené výrobky)

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           7 166

                           18 053

                           33 907

                           29 717

                           22 004

                              Index (2005 = 100)

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           neuvedeno

                           100

                           252

                           473

                           415

                           307

                              Zdroj: Korejské statistické údaje (KITA), údaje poskytnuté korejskými celními orgány, ověřené informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.

               (36)

               Aby bylo možné určit vývojovou tendenci obchodního toku OLK z Číny do Malajsie, byly posouzeny jak malajské, tak čínské statistické údaje. Obě tyto skupiny údajů jsou k dispozici pouze na skupiny výrobků o vyšší úrovni, než je úroveň dotčeného výrobku. Kromě toho vykazovaly značné rozdíly. Proto nebylo možné určit v tomto ohledu spolehlivé údaje.

               (37)

               Žadatel tvrdil, že skutečnost, že nemohou být zjištěny žádné spolehlivé údaje, není dostatečným důvodem k tomu, aby bylo konstatováno, že nedošlo k žádnému obcházení. Jak je uvedeno v 38. a 55. bodě odůvodnění, důkazy dostupné z tohoto šetření, tedy zejména objem výroby spolupracujících malajských výrobců/vývozců, jakož i jejich vývoz do Unie ukázaly, že OLK vyvážené z Malajsie skutečně pocházely z Malajsie a nepředstavovaly tedy obcházení. V tomto případě proto bylo bezvýznamné, zda existoval dovoz z Číny do Malajsie, či nikoliv. Tvrzení žadatele bylo proto nutno odmítnout.

               (38)

               Vývoj celkového objemu výroby spolupracujících výrobců v Korejské republice zůstal mezi rokem 2006 a obdobím šetření vyrovnaný. Malajští výrobci však během téhož období značně zvýšili svůj výstup.

                  Tabulka 3

                  Výroba OLK spolupracujících společností v Korejské republice a Malajsii

                           Objemy výroby v tunách

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období šetření

                           Korejská republika

                           152 657

                           159 584

                           160 113

                           142 413

                              Index

                           100

                           105

                           105

                           93

                           Malajsie (indexováno)

                           100

                           164

                           171

                           157

                              Zdroj: Ověřené informace poskytnuté spolupracujícími výrobci.

         2.5   Závěr týkající se změny ve struktuře obchodu

               (39)

               Celkový pokles čínského vývozu do Unie od roku 2006 a souběžný nárůst vývozu z Korejské republiky a Malajsie a vývozu z Číny do Korejské republiky po uložení původních opatření, a zejména v období do roku 2008, představoval změnu ve struktuře obchodu mezi výše uvedenými zeměmi na jedné straně a Unií na straně druhé. V případě Korejské republiky bylo možné tento závěr vyvodit jednak globálně, a za období od roku 2005 do roku 2007 i samostatně pro nespolupracující společnosti.

               (40)

               Byly obdrženy připomínky, v nichž se tvrdí, že nárůst vývozu korejských OLK do Unie byl v průběhu let vyrovnaný a bez náhlých nárůstů; náhlý nárůst je údajně základní podmínkou pro stanovení změny ve struktuře obchodu. Kromě toho se v připomínkách tvrdilo, že by nárůst měl být považován spíše za přirozený rozvoj korejského odvětví výroby OLK.

               (41)

               Zaprvé, v souladu s článkem 13 základního nařízení není změna ve struktuře obchodu výlučně definována jako náhlý nárůst dovozu ze země, která je předmětem šetření. Zadruhé, ze šetření je patrné, že ačkoli vývoz z Koreje do Unie v letech 2006 a 2007 výrazně vzrostl, výroba korejských výrobců byl v těchto letech vyrovnaná. Tudíž nebylo možné vyvodit závěr, že vývoj objemů vývozu z Koreje souvisel výhradně s přirozeným rozvojem korejského odvětví výroby OLK. Konečně převážně protikladné vývojové tendence obchodních toků z Číny do Unie a z Číny do Koreje a z Koreje do Unie od roku 2006 jasně dokládají změnu obchodních toků mezi Unií a třetími zeměmi. Proto musela být uvedená tvrzení zamítnuta.

         2.6   Povaha obcházení

               (42)

               Ustanovení čl. 13 odst. 1 vyžaduje, aby byla změna ve struktuře obchodu způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž mimo uložení cla neexistuje dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod. Praktiky, zpracovatelské postupy nebo práce zahrnují mimo jiné zasílání výrobku, který je předmětem opatření, prostřednictvím třetích zemí a montáž součástí při montážní operaci v Unii nebo třetí zemi. Pro tento účel byla existence montážních operací určena v souladu s čl. 13 odst. 2 základního nařízení.

               (43)

               Z celkové analýzy konečných míst určení OLK vyrobených v Koreji či dovezených do Koreje a vyvezených z Koreje spolupracujícími a nespolupracujícími společnostmi – včetně dovozu do a z jiných zemí než Čína a Unie – je patrné, že určité množství vývozu z Koreje do Unie mělo základ v dovozu výrobků čínského původu do Koreje, protože tento dovoz neměl zdroj v jiných třetích zemích ani u domácích korejských výrobců.

               (44)

               Kromě toho je ze srovnání celkového vývozu OLK z Koreje – zaznamenaného v korejských statistických údajích – a ověřených informací poskytnutých spolupracujícími vyvážejícími výrobci ohledně jejich výroby zřejmé, že výroba, kterou korejští výrobci určili na vývoz (118 856 tun), byla během období šetření značně nižší než celkový vývoz z Koreje (156 440 tun). Vzhledem k intenzivní spolupráci korejských společností při tomto šetření nelze tento rozdíl vysvětlit tím, že někteří výrobci možná při šetření nespolupracovali.

               (45)

               Při šetření bylo rovněž zjištěno, že někteří dovozci v Unii získávali OLK čínského původu od korejských vývozců, kteří při stávajícím šetření nespolupracují. Tato informace byla podrobena křížové kontrole za použití korejských obchodních databází a vyšlo najevo, že přinejmenším některé z OLK vyvezených těmito nespolupracujícími společnostmi byly skutečně získány v Číně.

               (46)

               U spolupracujících společností bylo možné stanovit, že žádná z nich neprováděla během období šetření překládku dotčeného výrobku v Korejské republice. Některé z nich dovážely OLK z Číny, bylo však zjištěno, že tyto výrobky byly prodávány výhradně na domácím trhu a jiných vývozních trzích.

               (47)

               U jedné společnosti bylo zjištěno, že v odpovědi na dotazník poskytla nepravdivé informace. Kromě toho byl během ověřovací návštěvy zčásti odepřen přístup k informacím. Z toho důvodu byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení zjištění týkající se této společnosti založena na dostupných údajích. V souladu s čl. 18 odst. 4 byla společnost zpravena o záměru nezohlednit informace, které poskytla, a byla jí poskytnuta lhůta k poskytnutí dodatečných vysvětlení.

               (48)

               Po poskytnutí této informace společnost uznala, že v minulosti obešla opatření prostřednictvím zfalšování původu výrobků koupených v Číně. Na druhé straně společnost prohlásila, že informace o výrobě, prodejích a nákupech během období šetření, které předložila, jsou dostatečné, což bylo ověřeno na místě. Dále tvrdila, že by tyto informace měly postačovat k tomu, aby bylo stanoveno, že během období šetření neobcházela platná opatření.

               (49)

               Avšak vzhledem ke skutečnosti, že tato společnost uznala, že se zapojila do postupů obcházení, a navíc se snažila nepříznivě ovlivnit správné výsledky šetření, považuje se za vhodné nevzít vůbec v úvahu informace, které společnost předložila, a neosvobodit tuto společnost od rozšířených opatření, jak je uvedeno níže v 77. bodě odůvodnění.

               (50)

               Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, jedna společnost oznámila Komisi, že vyhlásila úpadek, a ukončila spolupráci. Obdobně jako ve výše uvedeném případě bylo nutné založit zjištění týkající se této společnosti na dostupných údajích ve smyslu čl. 18 odst. 1 základního nařízení.

               (51)

               Na základě těchto údajů byl formulován závěr, že ačkoli bylo zjištěno, že do překládky nebyl zapojen žádný ze spolupracujících korejských výrobců, k překládce během období šetření a předcházejících let docházelo. To se potvrdilo i zjištěními, která se týkají změn ve struktuře obchodu a jsou popsána výše ve 39. bodě odůvodnění.

               (52)

               Je třeba poznamenat, že v roce 2007 zahájil úřad OLAF šetření týkající se překládky téhož produktu v Koreji. Je známo, že korejské orgány ve stejné době provedly šetření údajného obcházení a dospěly k závěru, že několik společností, zejména obchodníků, podvádělo tím, že falšovali původ OLK dovážených z Číny do Koreje, když výrobek zpětně vyváželi.

               (53)

               Proto byla existence překládky výrobků čínského původu v Korejské republice potvrzena.

               (54)

               U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje surovin a náklady spojené s výrobou, aby bylo v souladu s kritérii vymezenými v čl. 13 odst. 2 možné určit, zda montáž v Korejské republice představovala obcházení opatření. V žádném z případů nepředstavovaly suroviny čínského původu (válcovaný drát nebo meziprodukt) 60% či vyšší podíl z celkové hodnoty částí konečného výrobku. Proto nebylo nutné zkoumat, zda bylo dosaženo 25% prahu přidané hodnoty či nikoli.

               (55)

               Při šetření vyšlo najevo, že během období šetření nedovážel dotčený výrobek z Číny žádný ze spolupracujících výrobců v Malajsii.

               (56)

               Na základě podílu vývozu do Unie uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi na celkovém vývozu z Malajsie do Unie zaznamenaném v databázi Comext lze vyvodit závěr, že nárůst dovozu z Malajsie vyplývající ze statistických údajů lze v plném rozsahu vysvětlit nárůstem vývozu uskutečňovaného spolupracujícími společnostmi. Tento závěr je posílen nárůstem celkového objemu výroby skutečných malajských výrobců ve stejném období, jak je popsáno ve 38. bodě odůvodnění.

               (57)

               Žadatel zpochybnil toto zjištění, aniž by uvedl další zdůvodnění nebo důkaz. Tento argument proto musel být odmítnut.

               (58)

               U každé spolupracující společnosti byly analyzovány zdroje surovin a náklady spojené s výrobou, aby bylo v souladu s kritérii vymezenými v čl. 13 odst. 2 možné určit, zda montáž v Malajsii představuje obcházení opatření. V žádném z případů nepředstavovaly suroviny čínského původu (válcovaný drát nebo meziprodukt) 60 % či vyšší podíl z celkové hodnoty částí konečného výrobku. Proto nebylo nutné zkoumat, zda bylo dosaženo 25 % prahu přidané hodnoty či nikoli.

               (59)

               Proto bylo možné vyvodit závěr, že změna ve struktuře obchodu zaznamenaná mezi Čínou, Malajsií a Unií nebyla způsobena praktikami obcházení v Malajsii. Z toho důvodu by mělo být šetření týkající se dovozu OLK z Malajsie ukončeno.

         2.7   Nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod mimo uložení antidumpingového cla (Korejská republika)

               (60)

               Během šetření nevyšlo najevo žádné jiné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod překládky kromě snahy vyhnout se platnému antidumpingovému clu uloženému na OLK pocházející z Číny.

         2.8   Ohrožování vyrovnávacího účinku antidumpingového cla (nespolupracující korejské společnosti)

               (61)

               Aby bylo možné posoudit, zda dovážené výrobky z hlediska množství a cen ohrožovaly vyrovnávací účinky platných opatření uložených na dovoz OLK z Číny, byly jakožto nejlepší dostupné údaje o množstvích a cenách vývozu uskutečňovaného nespolupracujícími společnostmi použity údaje z databáze Comext. Takto stanovené ceny byly srovnány s úrovní pro odstranění újmy stanovenou pro výrobce v Unii při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti.

               (62)

               Nárůst dovozu z Koreje byl vzhledem k velikosti trhu určené při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti (99. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1858/2005) z hlediska množství považován za významný. Odhadnutá spotřeba Unie během stávajícího období šetření obdobným způsobem poukazuje na význam tohoto dovozu. Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené během přezkumu nařízení před pozbytím platnosti a vážené průměrné vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl vyvozen závěr, že opatření jsou oslabována z hlediska množství a cen.

         2.9   Důkazy o dumpingu (nespolupracující korejské společnosti)

               (63)

               Na závěr bylo v souladu s čl. 13 odst. 1 a 2 základního nařízení zkoumáno, zda existuje důkaz o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě určené dříve pro stejné nebo obdobné výrobky.

               (64)

               Při přezkumu před pozbytím platnosti byla běžná hodnota stanovena na základě cen v Turecku, které bylo během šetření považováno za vhodnou zemi s tržním hospodářstvím srovnatelnou s Čínou. Během stávajícího šetření bylo stanoveno, že cena válcovaného drátu, hlavního vstupu používaného při výrobě OLK, od přezkumu nařízení před pozbytím platnosti výrazně vzrostla. Z toho důvodu a vzhledem k tomu, že se vývoj cen surovin během období šetření odrazil ve vývozní ceně, bylo považováno za vhodné aktualizovat běžnou hodnotu, jak byla dříve stanovena, na základě vývoje cen surovin.

               (65)

               Bylo zjištěno, že značná část korejského vývozu pochází ze skutečné korejské výroby. Z toho důvodu byl pro účely stanovení vývozních cen z Korejské republiky, které jsou ovlivněny obcházením, brán v úvahu pouze vývoz nespolupracujících výrobců/vývozců, který vycházel z nejlepších dostupných údajů, tedy z průměrné vývozní ceny OLK během období šetření uvedené v databázi Comext.

               (66)

               V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy pro zohlednění rozdílů, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Odpovídajícím způsobem byly provedeny úpravy pro zohlednění rozdílů v nepřímých daních a nákladech na dopravu a pojištění vycházející z průměrných nákladů spolupracujících korejských výrobců/vývozců během období šetření.

               (67)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním vážené průměrné běžné hodnoty stanovené při přezkumu nařízení před pozbytím platnosti a vážených průměrných vývozních cen v průběhu tohoto období šetření, vyjádřený jako procentní podíl ceny CIF na hranice Unie před proclením.

               (68)

               Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a takto stanovených vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.

         3.   OPATŘENÍ

               (69)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení vyvozen závěr, že konečné antidumpingové clo uložené z dovozu OLK pocházejících z Číny bylo obcházeno překládkou v Korejské republice.

               (70)

               V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by platná opatření týkající se dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Číny měla být rozšířena na dovoz téhož výrobku z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky.

               (71)

               Opatření, která mají být rozšířena, by měla být opatření stanovená v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) No 1858/2005, tedy konečné antidumpingové clo ve výši 60,4 %, které se použije na čistou cenu CIF s dodáním na hranice Unie před proclením.

               (72)

               V souladu s čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že by se každé rozšířené opatření mělo vztahovat na dovoz výrobků, které vstoupily do Unie na základě celní evidence zavedené zahajovacím nařízením, by měla být z těchto evidovaných případů dovozu OLK zasílaných z Koreje vybrána cla.

         4.   UKONČENÍ ŠETŘENÍ PROTI MALAJSII

               (73)

               S ohledem na zjištění týkající se Malajsie by mělo být šetření možného obcházení antidumpingových opatření dovozem OLK zasílaných z Malajsie ukončeno a měla by být zastavena celní evidence dovozu OLK zasílaných z Malajsie, která byla zavedena zahajovacím nařízením.

               (74)

               Žadatel zpochybnil návrh na zastavení šetření proti Malajsii. Vzhledem k tomu, že všechny své argumenty již předložil, nebyl důvod tento návrh znovu posuzovat.

         5.   ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ

               (75)

               Čtrnáct společností v Korejské republice, které poskytly odpověď na dotazníky, požádalo v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od možných rozšířených opatření.

               (76)

               Jak je vysvětleno v 18. bodě odůvodnění, jedna z těchto společností následně ukončila spolupráci. Její žádost o osvobození podaná v souladu s čl. 13 odst. 4 tudíž musela být zamítnuta.

               (77)

               Další společnost předložila nepravdivé informace a odepřela přístup k požadovaným informacím, jak je uvedeno ve 47. bodě odůvodnění. Její žádosti o osvobození podané v souladu s čl. 13 odst. 4 tudíž nemohlo být vyhověno.

               (78)

               Třetí společnost v Korejské republice nevyvážela výrobek ani během období šetření, ani po něm a ohledně povahy jejích operací nebylo možné vyvodit žádné závěry. Z toho důvodu nebylo možné udělit této společnosti osvobození. Pokud by však po rozšíření platných antidumpingových opatření bylo zjevné, že jsou podmínky čl. 11 odst. 4 a čl. 13 odst. 4 základního nařízení splněny, je možné situaci společnosti na žádost podrobit přezkumu.

               (79)

               Zmíněná společnost s tím nesouhlasila a znovu podala žádost o osvobození. Neposkytla však žádné nové informace nebo důkazy, které by mohly změnit výše uvedené rozhodnutí. Její žádosti proto nemohlo být vyhověno.

               (80)

               Nebylo zjištěno, že by opatření obcházely jiné spolupracující společnosti v Korejské republice. Kromě toho žádná ze společností žádajících o osvobození není ve spojení se společnostmi, které se podílely na obcházení. Zejména se podotýká, že čtyři dotčení výrobci jsou ve spojení se společnostmi v Číně, na něž se vztahují původní opatření. Neexistují však žádné důkazy, že by takovéto vztahy byly navázány či využívány s cílem obcházet platná opatření uložená na dovoz výrobků pocházejících z Číny. Osvobození by tudíž mělo být uděleno všem ostatním spolupracujícím společnostem, které nejsou uvedeny v 76. až 78. bodě odůvodnění.

               (81)

               Má se za to, že je v tomto případě zapotřebí zvláštních opatření, aby se zaručilo řádné uplatňování osvobození. Tato zvláštní opatření spočívají v požadavku předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, která vyhovuje požadavkům uvedeným v příloze tohoto nařízení. Na případy dovozu, k nimž takováto faktura přiložena není, se vztahuje rozšířené antidumpingové clo použitelné pro všechny společnosti v Korejské republice, jimž nebylo uděleno osvobození.

               (82)

               Ostatní dotčení vývozci, na které se Komise v rámci tohoto řízení neobrátila a kteří hodlají podat žádost o osvobození od rozšířeného antidumpingového cla podle čl. 13 odst. 4 základního nařízení, budou muset vyplnit dotazník, aby Komise mohla určit, zda lze osvobození udělit. Komise v takovém případě rovněž zpravidla provede ověřovací návštěvu na místě. Komisi by musela být zaslána žádost obsahující všechny příslušné informace.

               (83)

               Je-li uděleno osvobození, Komise po konzultaci s poradním výborem navrhne, aby bylo toto nařízení odpovídajícím způsobem změněno. Následně bude každé udělené osvobození sledováno, aby byl zaručen soulad s podmínkami stanovenými v osvobození.

         6.   ZVEŘEJNĚNÍ INFORMACÍ

               (84)

               Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně konečných zjištění,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, které pocházejí z Čínské lidové republiky, se rozšiřuje na dovoz ocelových lan a kabelů včetně uzavřených lan, s výjimkou lan a kabelů z nerezové oceli, s největším průřezem převyšujícím 3 mm, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Korejské republiky, které v současné době spadají pod kódy KN ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 a ex 7312 10 98 (kódy TARIC 7312108113, 7312108313, 7312108513, 7312108913 a 7312109813), s výjimkou ocelových lan a kabelů vyrobených níže vyjmenovanými společnostmi:

               Země

               Společnost

               Doplňkový kód TARIC

               Korejská republika

               Bosung Wire Rope Co., Ltd, 972-5, Songhyun-Ri, Jinrae-Myeun, Kimhae-Si, Gyeungsangnam-Do

               A969

               Chung Woo Rope Co., Ltd 1682-4, Songjung-Dong, Gangseo-Gu, Busan

               A969

               CS Co., Ltd, 287-6 Soju-Dong Yangsan-City, Kyoungnam

               A969

               Cosmo Wire Ltd, 447-1, Koyeon-Ri, Woong Chon-Myon Ulju-Kun, Ulsan

               A969

               Dae Heung Industrial Co., Ltd, 185 Pyunglim – Ri, Daesan-Myun, Haman – Gun, Gyungnam

               A969

               DSR Wire Corp., 291, Seonpyong-Ri, Seo-Myon, Suncheon-City, Jeonnam

               A969

               Kiswire Ltd, 20t h Fl. Jangkyo Bldg., 1, Jangkyo-Dong, Chung-Ku, Seoul

               A969

               Manho Rope & Wire Ltd, Dongho Bldg, 85-2, 4 Street Joongang-Dong, Jong-gu, Busan

               A969

               Shin Han Rope Co., Ltd, 715-8, Gojan-dong, Namdong-gu, Incheon

               A969

               Ssang Yong Cable Mfg. Co., Ltd, 1559-4 Song-Jeong Dong, Gang-Seo Gu, Busan

               A969

               Young Heung Iron & Steel Co., Ltd, 71-1 Sin-Chon Dong, Changwon City, Gyungnam

               A969

         2.   Uplatnění osvobození udělených společnostem konkrétně vyjmenovaným v odstavci 1 nebo schváleným Komisí v souladu s čl. 3 odst. 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která vyhovuje požadavkům stanoveným v příloze, celním orgánům členských států. Není-li takováto faktura předložena, použije se antidumpingové clo uložené podle odstavce 1.
   3.   Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybírá z dovozu z Korejské republiky bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z Korejské republiky, celně evidovaného v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 734/2009 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009, s výjimkou ocelových lan a kabelů vyrobených společnostmi, které jsou vyjmenovány v odstavci 1.
   4.   Použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Šetření zahájené nařízením (ES) č. 734/2009, které se týká možného obcházení antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1858/2005 na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem ocelových lan a kabelů zasílaných z Malajsie bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a celní evidence tohoto dovozu se ukončuje.
   Článek 3
   1.   Žádosti o osvobození od cla rozšířeného podle článku 1 se podávají písemně v jednom z úředních jazyků Evropské unie a musí být podepsány osobou oprávněnou k zastupování subjektu žádajícího o osvobození. Žádosti se zasílají na tuto adresu:

               Evropská komise

               Generální ředitelství pro obchod

               Ředitelství H

               kancelář: N-105 04/92

               1049 Brusel

               BELGIE

               Fax (32 2) 295 65 05

         2.   V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 může Komise po konzultaci s poradním výborem prostřednictvím rozhodnutí povolit, aby byl dovoz prováděný společnostmi, jež neobcházejí antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1858/2005, osvobozen od cla rozšířeného podle článku 1.
   Článek 4
   Celní orgány se vyzývají, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 734/2009.
   Článek 5
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Lucemburku dne 26. dubna 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 217, 17.8.1999, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 328, 30.10.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 120, 24.4.2004, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 299, 16.11.2005, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 208, 12.8.2009, s. 7.

      PŘÍLOHA
      Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 2 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který fakturu vystavil, v tomto formátu:

                  1)

                  Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

                  2)

                  Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že (objem) (dotčený výrobek) prodávaných na vývoz do Evropské unie, jichž se týká tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

                  3)

                  Datum a podpis.