title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/642 ze dne 5. května 2020, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka L-cystein a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (Text s významem pro EHP)

text:
                  13.5.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 150/134

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/642
         ze dne 5. května 2020,
         kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje základní látka L-cystein a mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 23 odst. 5 ve spojení s čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 9. února 2018 obdržela Komise od společnosti Soleo-EcoSolutions žádost o schválení L-cysteinu jako základní látky. K žádosti byly přiloženy informace požadované podle čl. 23 odst. 3 druhého pododstavce uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Komise si od Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) vyžádala vědeckou pomoc. Úřad poskytl Komisi technickou zprávu o L-cysteinu dne 29. ledna 2019 (2). Dne 17. července 2019 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zprávu o přezkoumání (3) a předlohu tohoto nařízení.

                     (3)

                     Z informací, které předložil žadatel, vyplývá, že L-cystein splňuje kritéria pro potraviny stanovená v článku 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 (4). Kromě toho jeho hlavním využitím není použití v přípravcích na ochranu rostlin, lze jej ale použít pro ochranu rostlin v přípravku složeném z dané látky. Proto by měl být považován za základní látku.

                     (4)

                     Z provedených zkoumání vyplynulo, že lze očekávat, že L-cystein obecně splní požadavky stanovené v článku 23 nařízení (ES) č. 1107/2009, zejména pokud jde o použití, která byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě Komise o přezkoumání. Proto je vhodné L-cystein schválit jako základní látku.

                     (5)

                     V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné zahrnout určité podmínky schválení, které jsou podrobně uvedeny v příloze I tohoto nařízení.

                     (6)

                     V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by měla být odpovídajícím způsobem změněna příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (5).

                     (7)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Schválení základní látky
            L-cystein se schvaluje jako základní látka v souladu s přílohou I.

            Článek 2
            Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
            Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

            Článek 3
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 5. května 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  EEFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2019. Technical report on the outcome of the consultation with Member States and EFSA on the basic substance application for L-cysteine for use in plant protection as insecticide. EFSA supporting publication 2019: EN-1562. 46 s. doi:10.2903/sp.efsa.2019.EN-1562.

            (3)  Konečná zpráva o přezkoumání základní látky L-cysteinu dokončená Stálým výborem pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva na zasedání dne 24. března 2020 za účelem schválení L-cysteinu jako základní látky v souladu s nařízením (ES) č. 1107/2009 (SANTE/11056/2019).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1).

            (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

            PŘÍLOHA I

                        Obecný název, identifikační čísla

                        Název podle IUPAC

                        Čistota (1)

                        Datum schválení

                        Zvláštní ustanovení

                        L-cystein (E 920)
                        CAS 52-89-1
                        EINECS 200-157-7
                        (L-cystein-hydrochlorid)
                        CAS 7048-04-6
                        EINECS 615-117-8
                        (L-cystein-hydrochlorid, monohydrát)

                        L-cystein-hydrochlorid (1:1)

                        Nejméně 98,0 % L-cystein-hydrochloridu (vztaženo na bezvodou bázi)
                        Potravinářská jakost v souladu s nařízením Komise (EU) č. 231/2012 (2)

                        Nejvýše 1,5 mg/kg As
                        Nejvýše 5 mg/kg Pb

                        2. 6. 2020

                        L-cystein (E 920) se použije jako směs s matricí (mouka, potravinářská jakost) v koncentraci nejvýše 8 % (L-cystein-hydrochloridu, vztaženo na bezvodou bázi) v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání L-cysteinu (SANTE/11056/2019), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy.

               (1)  Další podrobnosti o identitě, specifikaci a způsobu použití základní látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

               (2)  Nařízení Komise (EU) č. 231/2012 ze dne 9. března 2012, kterým se stanoví specifikace pro potravinářské přídatné látky uvedené v přílohách II a III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1333/2008 (Úř. věst. L 83, 22.3.2012, s. 1).

            PŘÍLOHA II
            V části C přílohy prováděcího nařízení (ES) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

                           Číslo

                           Obecný název, identifikační čísla

                           Název podle IUPAC

                           Čistota (1)

                           Datum schválení

                           Zvláštní ustanovení

                           „21

                           L-cystein (E 920)
                           CAS 52-89-1
                           EINECS 200-157-7
                           (L-cystein-hydrochlorid)
                           CAS 7048-04-6
                           EINECS 615-117-8
                           (L-cystein-hydrochlorid, monohydrát)

                           L-cystein-hydrochlorid (1:1)

                           Nejméně 98,0 % L-cystein-hydrochloridu (vztaženo na bezvodou bázi)
                           Potravinářská jakost v souladu s nařízením Komise (EU) č. 231/2012
                           Nejvýše 1,5 mg/kg As
                           Nejvýše 5 mg/kg Pb

                           2. 6. 2020

                           L-cystein (E 920) se použije jako směs s matricí (mouka, potravinářská jakost) v koncentraci nejvýše 8 % (L-cystein-hydrochloridu, vztaženo na bezvodou bázi) v souladu se zvláštními podmínkami uvedenými v závěrech zprávy o přezkoumání L-cysteinu (SANTE/11056/2019), a zejména v dodatcích I a II uvedené zprávy.“

               (1)  Další podrobnosti o identitě, specifikaci a způsobu použití základní látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/645 ze dne 7. května 2020, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (CHZO))

text:
                  14.5.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 151/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/645
         ze dne 7. května 2020,
         kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu („Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (CHZO))
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Španělska o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 148/2007 (2) ve znění nařízení (EU) č. 1366/2011 (3).

                     (2)

                     Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (4).

                     (3)

                     Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Pataca de Galicia“/„Patata de Galicia“ (CHZO) se schvaluje.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 7. května 2020.

                  Za Komisi,

               Janusz WOJCIECHOWSKI

                  jménem předsedkyně,

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 148/2007 ze dne 15. února 2007, kterým se zapisují některé názvy do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Geraardsbergse mattentaart (CHZO) – Pataca de Galicia nebo Patata de Galicia (CHZO) – Poniente de Granada (CHOP) – Gata-Hurdes (CHOP) – Patatas de Prades nebo Patates de Prades (CHZO) – Mantequilla de Soria (CHOP) – Huile d’olive de Nîmes (CHOP) – Huile d’olive de Corse nebo Huile d’olive de Corse-Oliu di Corsica (CHOP) – Clémentine de Corse (CHZO) – Agneau de Sisteron (CHZO) – Connemara Hill Lamb nebo Uain Sléibhe Chonamara (CHZO) – Sardegna (CHOP) – Carota dell’Altopiano del Fucino (CHZO) – Stelvio nebo Stilfser (CHOP) – Limone Femminello del Gargano (CHZO) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (CHOP) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (CHZO) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (CHZO) – Sangueira de Barroso – Montalegre (CHZO) – Batata de Trás-os-Montes (CHZO) – Salpicão de Barroso – Montalegre (CHZO) – Alheira de Barroso – Montalegre (CHZO) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso nebo Borrego de leite de Barroso (CHZO) – Azeite do Alentejo Interior (CHOP) – Paio de Beja (CHZO) – Linguíça do Baixo Alentejo nebo Chouriço de carne do Baixo Alentejo (CHZO) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (CHOP)) (Úř. věst. L 46, 16.2.2007, s. 14).

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1366/2011 ze dne 19. prosince 2011, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pataca de Galicia/Patata de Galicia (CHZO)) (Úř. věst. L 341, 22.12.2011, s. 29).

            (4)  Úř. věst. C 434, 27.12.2019, s. 11.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/646 ze dne 13. května 2020, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka lavandulyl-senecioát jako látka představující nízké riziko a mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (Text s významem pro EHP)

text:
                  14.5.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 151/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/646
         ze dne 13. května 2020,
         kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh schvaluje účinná látka lavandulyl-senecioát jako látka představující nízké riziko a mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 13 odst. 2 ve spojení s čl. 22 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 7 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 obdržela Itálie dne 17. července 2015 od společnosti Suterra Europe Biocontrol S.L. žádost o schválení účinné látky lavandulyl-senecioát.

                     (2)

                     V souladu s čl. 9 odst. 3 uvedeného nařízení oznámila Itálie jakožto zpravodajský členský stát dne 29. prosince 2016 žadateli, ostatním členským státům, Komisi a Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“), že žádost je přijatelná.

                     (3)

                     Dne 22. srpna 2017 předložil zpravodajský členský stát Komisi návrh zprávy o posouzení, v níž posoudil, zda lze očekávat, že dotčená účinná látka splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009, a kopii této zprávy zaslal úřadu.

                     (4)

                     Úřad splnil podmínky stanovené v čl. 12 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009. V souladu s čl. 12 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 požádal, aby žadatel předložil členským státům, Komisi a úřadu dodatečné informace. Posouzení dodatečných informací ze strany zpravodajského členského státu bylo úřadu předloženo v podobě aktualizovaného návrhu zprávy o posouzení dne 9. října 2018.

                     (5)

                     Dne 4. ledna 2019 sdělil úřad žadateli, členským státům a Komisi svůj závěr (2) o tom, zda lze očekávat, že účinná látka lavandulyl-senecioát splní kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Úřad svůj závěr zpřístupnil veřejnosti.

                     (6)

                     Dne 22. října 2019 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva zprávu o přezkumu týkající se lavandulyl-senecioátu a dne 23. března 2020 předlohu nařízení, kterým se lavandulyl-senecioát schvaluje.

                     (7)

                     Žadateli byla poskytnuta možnost předložit ke zprávě o přezkumu připomínky.

                     (8)

                     S ohledem na jedno či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího dotčenou účinnou látku, a zvláště pak použití, jež byla zkoumána a podrobně popsána ve zprávě o přezkumu, bylo zjištěno, že kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 jsou splněna.

                     (9)

                     Komise se dále domnívá, že lavandulyl-senecioát je účinnou látkou představující nízké riziko podle článku 22 nařízení (ES) č. 1107/2009. Lavandulyl-senecioát není látkou vzbuzující obavy a splňuje podmínky stanovené v bodě 5.1.3 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009.

                     (10)

                     Proto je vhodné lavandulyl-senecioát schválit jako látku představující nízké riziko.

                     (11)

                     V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky.

                     (12)

                     V souladu s čl. 13 odst. 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (3).

                     (13)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Schválení účinné látky
            Účinná látka lavandulyl-senecioát, specifikovaná v příloze I, se schvaluje za podmínek stanovených v uvedené příloze.

            Článek 2
            Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
            Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

            Článek 3
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 13. května 2020.

                  Za Komisi

                  předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  EFSA Journal (2020); 18(3):5588.

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

            PŘÍLOHA I

                        Obecný název, identifikační čísla

                        Název podle IUPAC

                        Čistota  (1)

                        Datum schválení

                        Konec platnosti schválení

                        Zvláštní ustanovení

                        Lavandulyl-senecioát
                        CAS: 23960-07-8
                        CIPAC: nepřiděleno

                        (RS)-5-methyl-2-(prop-1-en-2-yl)hex-4-en-1-yl-(3-methylbut-2-enoát)

                        ≥ 894 g/kg

                        3. června 2020

                        3. června 2035

                        Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání lavandulyl-senecioátu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
                        Členské státy posoudí jakékoli rozšíření způsobu použití nad rámec pasivních dávkovačů s cílem stanovit, zda navrhovaná rozšíření použití splňují požadavky čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 a jednotné zásady stanovené v nařízení Komise (EU) č. 546/2011  (2).

               (1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkumu.

               (2)  Nařízení Komise (EU) č. 546/2011 ze dne 10. června 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o jednotné zásady pro hodnocení a povolování přípravků na ochranu rostlin (Úř. věst. L 155, 11.6.2011, s. 127).

            PŘÍLOHA II
            V části D přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se doplňuje nová položka, která zní:

                           „19

                           Lavandulyl-senecioát
                           CAS: 23960-07-8
                           CIPAC: nepřiděleno

                           (RS)-5-methyl-2-(prop-1-en-2-yl)hex-4-en-1-yl-(3-methylbut-2-enoát)

                           ≥ 894 g/kg

                           3. června 2020

                           3. června 2035

                           Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o přezkoumání lavandulyl-senecioátu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
                           Členské státy posoudí jakékoli rozšíření vzorce použití nad rámec pasivních dávkovačů s cílem stanovit, zda navrhovaná rozšíření použití splňují požadavky čl. 29 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 a jednotné zásady stanovené v nařízení Komise (EU) č. 546/2011 (*1)

               (*1)  Nařízení Komise (EU) č. 546/2011 ze dne 10. června 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o jednotné zásady pro hodnocení a povolování přípravků na ochranu rostlin (Úř. věst. L 155, 11.6.2011, s. 127).“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/653 ze dne 14. května 2020, kterým se opravují prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 a (EU) 2019/706, pokud jde o číslo CAS účinné látky karvon (Text s významem pro EHP)

text:
                  15.5.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 152/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/653
         ze dne 14. května 2020,
         kterým se opravují prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 a (EU) 2019/706, pokud jde o číslo CAS účinné látky karvon
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Prováděcím nařízením Komise (EU) 2019/706 (2) bylo obnoveno schválení účinné látky karvon a tato látka byla zařazena do přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (3).

                     (2)

                     Po vstupu prováděcího nařízení (EU) 2019/706 v platnost byla zjištěna chyba týkající se čísla CAS (Chemical Abstracts Number of the American Chemical Society) použitého pro účinnou látku karvon v přílohách prováděcího nařízení (EU) 2019/706.

                     (3)

                     Číslo CAS je jedinečný identifikátor chemické látky, který se používá rovněž pro účinnou látku obsaženou v přípravcích na ochranu rostlin. Používá se celosvětově jako referenční číslo pro účely obchodních a regulačních činností pro chemické látky a neomezuje se pouze na pesticidní látky. Ve sloupci s názvem „Obecný název, identifikační čísla“ se chybně uvádí „karvon 244-16-8“. Tato specifikace by měla být nahrazena slovy „karvon 2244-16-8“.

                     (4)

                     Účinná látka karvon má několik čísel CAS. Pouze jednomu z nich však bylo uděleno schválení jako přípravku na ochranu rostlin. Čísla CAS uváděná v prováděcích aktech Unie, kterými se schvalují účinné látky, jsou převzata do mezinárodních databází a referenční čísla jsou použita pro účely následného povolování přípravků na ochranu rostlin v členských státech a mimo Unii. Číslo CAS 244-16-8 neodpovídá žádné existující registrované chemické látce. Účinná látka by proto nebyla řádně identifikována pro účely schválení přípravků na ochranu rostlin. Vzhledem k tomu, že v oblasti nakládání a obchodu s chemickými látkami mohou vzniknout nejasnosti ohledně identity této látky, je nutné opravit číslo CAS uvedené v přílohách prováděcího nařízení (EU) 2019/706 a následně v prováděcím nařízení (EU) č. 540/2011.

                     (5)

                     V zájmu jasnosti je vhodné nahradit přílohu I prováděcího nařízení (EU) 2019/706 a příslušnou položku 135 v příloze prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011.

                     (6)

                     V zájmu jasnosti a právní jistoty pro hospodářské subjekty a donucovací orgány by toto nařízení mělo vstoupit v platnost co nejdříve.

                     (7)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Oprava prováděcího nařízení (EU) 2019/706
            Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2019/706 se opravuje v souladu s přílohou I tohoto nařízení.

            Článek 2
            Oprava prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
            Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se opravuje v souladu s přílohou II tohoto nařízení.

            Článek 3
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 14. května 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/706 ze dne 7. května 2019, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky karvon a kterým se mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (Úř. věst. L 120, 8.5.2019, s. 11).

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

            PŘÍLOHA I
            Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2019/706 se nahrazuje tímto:

                           „Obecný název, identifikační čísla

                           Název podle IUPAC

                           Čistota  (1)

                           Datum schválení

                           Konec platnosti schválení

                           Zvláštní ustanovení

                           karvon
                           2244-16-8 (D-karvon = S-karvon = (+)-karvon)
                           Karvon: 602
                           D-karvon: nepřiděleno

                           (S)-5-isopropenyl-2-methylcyklohex-2-en-1-on
                           nebo
                           (S)-p-mentha-6,8-dien-2-on

                           923 g/kg D-karvonu

                           1. srpna 2019

                           31. července 2034

                           Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení karvonu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
                           Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                                       —

                                       ochraně obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto použití odpovídajících osobních ochranných prostředků.

                                 Podmínky použití musí v příslušných případech zahrnovat opatření ke zmírnění rizika. Zejména by měla být zvážena nezbytná časová prodleva před vstupem do skladovacích prostor po aplikaci přípravků na ochranu rostlin obsahujících karvon.
                           Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o:

                                       —

                                       účinek procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou povrchové vody čerpány pro pitnou vodu.

                                 Žadatel předloží uvedené informace do dvou let od data, kdy Komise zveřejnila pokyny k hodnocení účinku procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách.“

               (1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o obnovení schválení.

            PŘÍLOHA II
            V části B přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se položka 135 pro karvon nahrazuje tímto:

                           Číslo

                           Obecný název, identifikační čísla

                           Název podle IUPAC

                           Čistota  (1)

                           Datum schválení

                           Konec platnosti schválení

                           Zvláštní ustanovení

                           „135

                           karvon
                           2244-16-8 (D-karvon = S-karvon = (+)-karvon)
                           Karvon: 602
                           D-karvon: nepřiděleno

                           (S)-5-isopropenyl-2-methylcyklohex-2-en-1-on
                           Nebo
                           (S)-p-mentha-6,8-dien-2-on

                           923 g/kg D-karvonu

                           1. srpna 2019

                           31. července 2034

                           Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení karvonu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
                           Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                                       —

                                       ochraně obsluhy a zajistit, aby v podmínkách použití bylo zahrnuto použití odpovídajících osobních ochranných prostředků.

                                 Podmínky použití musí v příslušných případech zahrnovat opatření ke zmírnění rizika. Zejména by měla být zvážena nezbytná časová prodleva před vstupem do skladovacích prostor po aplikaci přípravků na ochranu rostlin obsahujících karvon.
                           Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o:

                                       —

                                       účinek procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách, když jsou povrchové vody čerpány pro pitnou vodu.

                                 Žadatel předloží uvedené informace do dvou let od data, kdy Komise zveřejnila pokyny k hodnocení účinku procesů úpravy vody na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemních vodách.“

               (1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o obnovení schválení.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/658 ze dne 15. května 2020, kterým se na základě prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 mění prováděcí nařízení (EU) 2015/309, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka

text:
                  18.5.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 155/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/658
         ze dne 15. května 2020,
         kterým se na základě prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 mění prováděcí nařízení (EU) 2015/309, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 19 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

         1.1.   Předchozí šetření a platná opatření

                     (1)

                     Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/309 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Komise konečné vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (dále jen „platná opatření“). Toto clo se pohybovalo v rozmezí 6,9 % až 9,5 %.

                     (2)

                     Po částečném prozatímním přezkumu týkajícím se subvencování všech vyvážejících výrobců se Komise dne 4. června 2018 rozhodla zachovat původně zavedená opatření (prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 (3)). Konstatovala, že legislativní změna tureckých právních předpisů v oblasti subvencí pro producenty pstruhů, která byla předmětem přezkumu, neodůvodňuje přezkum vyrovnávacího cla pro všechny producenty pstruhů v Turecku. Bylo však zjištěno, že dopad této legislativní změny se lišil na úrovni jednotlivých společností a závisel na konkrétní situaci každé ze společností (4).

               1.2.   Žádost o částečný prozatímní přezkum

                     (3)

                     Jeden z vyvážejících výrobců v Turecku, „BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ“, který je součástí skupiny Kiliç Group (dále jen „žadatel“), podal dne 5. června 2018 žádost o částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání subvencování v rozsahu, v němž se týká této společnosti.

                     (4)

                     Žadatel tvrdil, že okolnosti subvencování v Turecku, na nichž byla založena stávající opatření, se ve vztahu k němu změnily a že tyto změny jsou s ohledem na žadatele trvalé povahy.

               1.3.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

                     (5)

                     Po informování členských států Komise dospěla k závěru, že zahájení částečného prozatímního přezkumu je zdůvodněno dostatečnými důkazy, a dne 22. května 2019 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (5) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 19 odst. 1 základního nařízení, omezeného na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.

               1.4.   Období přezkumného šetření

                     (6)

                     Období přezkumného šetření zahrnovalo období od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2018.

               1.5.   Zúčastněné strany

                     (7)

                     V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se zúčastnily šetření. Kromě toho o zahájení částečného prozatímního přezkumu konkrétně informovala žadatele, výrobní odvětví Unie (sdružení producentů) a turecké orgány.

                     (8)

                     Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

                     (9)

                     Dánské sdružení akvakultury, sdružení výrobců zastupující žadatele v původním šetření (dále jen „DAO“), předložilo podání. Podle jeho názoru nelze změny provedené tureckými orgány v právním rámci považovat za trvalé povahy a výše subvencí poskytovaných producentům pstruhů, včetně žadatele, je stále značná. Domnívalo se rovněž, že žadatel nemůže požádat Komisi, aby přehodnotila jeho sazbu subvencování pouze na základě depreciace turecké liry, a že by Komise měla vzít v úvahu další subvenční režimy pro producenty pstruhů, kterých mohl žadatel využívat. DAO se domnívalo, že Komise by měla vzít v úvahu i další faktory, jako je skutečnost, že se turecké dovozní ceny výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie.

                     (10)

                     Komise připomněla, že žádost o prozatímní přezkum nebyla založena pouze na depreciaci turecké liry, jak tvrdilo DAO. Hlavním důvodem pro žádost o přezkum bylo spíše tvrzení, že míra subvencování pro žadatele se po legislativní změně v Turecku v roce 2016 snížila. Za druhé rovněž uvedla, že přezkum byl omezen na posouzení míry subvencování, pokud jde o žadatele. Úroveň cenového podbízení (která se týkala posouzení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie) nebyla předmětem tohoto přezkumu. Komise proto posoudila míru subvencování ve vztahu k žadateli, jakož i trvalou povahu změn, jak je uvedeno níže v 30. až 57. bodě odůvodnění.

                     (11)

                     Po poskytnutí informací a poskytnutí dodatečných informací zopakovalo DAO svůj názor, že kolísání měny nelze považovat za změnu trvalé povahy a Komise měla zvážit, nakolik depreciace přispěla k vývoji míry subvencování.

                     (12)

                     Komise souhlasila s tím, že od původního šetření směnný kurz měny v Turecku kolísal a že toto kolísání směnného kurzu jako takové nelze považovat za změnu trvalé povahy. Nesouhlasila však s DAO, že měla považovat směnný kurz v původním šetření za „referenční“ pro účely posouzení účinků jeho kolísání na výpočet výše subvencování. Kolísání měny sice nevyhnutelně ovlivní nový výpočet subvence pro žadatele, ale důvodem nového výpočtu je dopad legislativní změny z roku 2016 na žadatele. Komise proto toto tvrzení odmítla.

               1.6.   Dotazník a inspekce na místě

                     (13)

                     Komise vyhledala a ověřila všechny informace, jež považovala za nutné pro zhodnocení dopadu právních změn v provádění režimu přímých subvencí na žadatele.

                     (14)

                     Komise zaslala dotazník žadateli (včetně jeho společností ve spojení) a tureckým orgánům. Úplné odpovědi na dotazník byly obdrženy od obou těchto stran. Komise ověřila informace uvedené v odpovědi na dotazník v prostorách žadatele.

               1.7.   Poskytnutí informací

                     (15)

                     Dne 27. února 2020 Komise všechny zúčastněné strany informovala o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá navrhnout změnu sazby cla platné pro žadatele. Zúčastněné strany měly do 12. března 2020 příležitost se vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Komise zvážila připomínky předložené zúčastněnými stranami, a pokud to bylo vhodné, vzala je v úvahu. Po poskytnutí informací uspořádala Komise dne 12. března 2020 slyšení se žadatelem.

                     (16)

                     Po posouzení připomínek předložených stranami po poskytnutí informací poskytla Komise dne 3. dubna 2020 dodatečné informace. Informovala všechny zúčastněné strany o svém záměru změnit celní sazbu pro žadatele navrženou v původním obecném informačním dokumentu. Zúčastněné strany měly do 8. dubna 2020 příležitost vyjádřit se k nově navrhovaným skutečnostem a úvahám a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Komise zvážila nové připomínky předložené zúčastněnými stranami, a pokud to bylo vhodné, vzala je v úvahu.

               2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

         2.1.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

                     (17)

                     Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):

                                 —

                                 živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo

                                 —

                                 čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:

                                 —

                                 ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo

                                 —

                                 bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg nebo

                                 —

                                 ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,
                                 pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

                     (18)

                     Stejně jako v původním šetření dospěla Komise k závěru, že výrobky vyráběné v Unii a výrobky vyráběné v Turecku jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

               3.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

         3.1.   Původní šetření

                     (19)

                     Subvence na produkci pstruhů v Turecku jsou regulovány nařízením, které přijímá turecká vláda každoročně. Nařízení stanoví základní podmínky a výši subvencí na produkci akvakultury v Turecku. Postupy a zásady týkající se provádění nařízení jsou dále stanoveny ve sdělení, která každoročně vydává Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.

                     (20)

                     V původním šetření byly subvence poskytovány na základě nařízení č. 2013/4463 ze dne 7. března 2013 o zemědělských subvencích v roce 2013, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku č. 28612 dne 8. dubna 2013 (dále jen „nařízení z roku 2013“). Uvedené nařízení se vztahovalo na pstruhy vyprodukované v roce 2013.

                     (21)

                     Podle uvedeného nařízení byly subvence poskytovány všem producentům pstruhů, kteří byli držiteli platné výrobní licence na podnik chovu ryb. Výrobní licence se mohla týkat produkce na moři, v přehradní nádrži nebo produkce nacházející se ve vnitrozemí. Producent pstruhů mohl mít několik výrobních licencí (podniků chovu ryb) nacházejících se v téže přehradní nádrži nebo ve stejné oblasti na moři.

                     (22)

                     Produkce podle každé z těchto licencí opravňovala k získání subvencí až do následujících limitů: 0,65 turecké liry (dále jen „TRY“) na kilogram pstruha pro produkci do výše 250 tun ročně, pro produkci od 251 do 500 tun obdrželi producenti pstruhů polovinu této částky (0,325 TRY/kg). Pro produkci nad 500 tun nemohli obdržet žádnou subvenci.

                     (23)

                     V období původního šetření měl žadatel 13 podniků chovu ryb (dále též „podniky“) (což odpovídá 13 licencím). Využíval subvencí pro 11 ze svých podniků.

               3.2.   Zjištění v prováděcím nařízení (EU) 2018/823

                     (24)

                     V prováděcím nařízení (EU) 2018/823 Komise posoudila změnu právních předpisů z roku 2016 a její dopad na celkovou úroveň subvencování producentů pstruhů v Turecku.

                     (25)

                     Zjistila, že v roce 2016 byly subvence producentům pstruhů poskytovány na základě nařízení č. 2016/8791 (6) o zemědělských podporách, jež mají být poskytovány v roce 2016 (dále jen „nařízení z roku 2016“). Podmínky pro subvence, jež mají být poskytovány, dále upřesnilo sdělení č. 2016/33 (7) o podpoře akvakultur.

                     (26)

                     Výše subvencí v TRY/kg zůstala na úrovni roku 2013, avšak nový článek 4.16 nařízení z roku 2016 vyloučil ze subvencí podniky s licencemi, které se „nacházely ve stejné potenciální oblasti vymezené ministerstvem, ve stejné přehradní nádrži nebo v regionalizované přehradní nádrži nacházející se ve stejné zóně“.

                     (27)

                     Podle uvedeného článku a na rozdíl od situace existující v původním šetření, v případě, že producent pstruhů měl více než jednu výrobní licenci (nebo „podnik chovu ryb“) ve stejné potenciální zóně na moři, jak byla vymezena ministerstvem, ve stejné (přehradní) nádrži nebo ve stejných nádržích nacházejících se ve stejných regionech, které patřily stejné osobě nebo stejnému podniku/společnosti, byly tyto licence nebo podniky chovu ryb považovány za jedinou licenci nebo podnik patřící této společnosti a přímá subvence měla být vyplácena podle tohoto výkladu.

                     (28)

                     Komise však dospěla k závěru, že toto omezení nemělo podstatný vliv na celkovou úroveň obdržených subvencí u významné části producentů pstruhů v Turecku jako celku. Navíc vzhledem k tomu, že turecká vláda zavedla nové subvence založené na rozpočtové prognóze pro následující roky, dospěla Komise k závěru, že snížení subvencí může být pouze dočasné a nelze je považovat za trvalou změnu.

                     (29)

                     Komise zároveň uvedla, že se dopad lišil na úrovni jednotlivých společností v závislosti na konkrétní situaci týkající se produkce každé společnosti. Produkce pstruhů v Turecku je založena na rodinných podnicích a je roztříštěným odvětvím, které se skládá zejména z malých a středních podniků. U těchto malých společností by v případě, že by v téže oblasti měly jeden nebo jen málo podniků, zůstal počet licencí, na něž by mohly získat subvence, stejný. Od roku 2016 však společnosti, které měly více než jednu licenci ve stejném regionu nebo zóně podle starého režimu, mohly obdržet přímé subvence pouze na jednu z nich. Zatímco většina (malých) společností tedy byla reformou z roku 2016 dotčena pouze v omezeném rozsahu či vůbec, společnosti nebo skupiny společností, jako je žadatel, byly změnou pravděpodobně dotčeny významněji.

               3.3.   Dopad legislativní změny na žadatele a další subvence obdržené žadatelem v období přezkumného šetření

         3.3.1.   Přímé subvence poskytované žadateli

                     (30)

                     V roce 2018 byly subvence producentům pstruhů poskytovány na základě nařízení č. 2018/11460 (8) o zemědělských podporách, jež mají být poskytovány v roce 2018 (dále jen „nařízení z roku 2018“). Podmínky pro subvence, jež mají být poskytovány, dále upřesnilo sdělení č. 2018/24 (9) o podpoře akvakultur. Jak bylo potvrzeno v původním šetření, uvedená opatření představují napadnutelné subvence (viz 61. až 62. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 (10)). Komise revidovala výši subvencování, které bylo žadateli poskytnuto během období přezkumného šetření.

                     (31)

                     V období přezkumného šetření (2018) měl žadatel 11 podniků chovu ryb. Tyto podniky se nacházely ve 3 různých regionech. Před legislativní změnou by byl žadatel způsobilý obdržet subvence pro všech svých 11 podniků (viz 22. bod odůvodnění). V důsledku legislativní změny provedené v roce 2016 a v souladu s právními předpisy platnými během období přezkumného šetření však byl způsobilý obdržet subvence na výrobek, který je předmětem přezkumu, pouze pro jeden podnik na každý region.

                     (32)

                     V období přezkumného šetření tedy žadatel využil subvence pouze pro 2 ze svých 11 podniků (11) až do limitu uvedeného v nařízení z roku 2018 (ve srovnání s 11 podniky, které by byly způsobilé pro subvence podle právních předpisů platných před rokem 2016).

                     (33)

                     Výše subvencí během období přezkumného šetření byly tyto: pro produkci do výše 250 tun byla subvence stanovena na 0,75 TRY/kg, pro produkci mezi 250 a 500 tunami byla subvence stanovena na 0,375 TRY/kg a pro produkci nad 500 tun nebyly uděleny žádné subvence (12).

                     (34)

                     Podle stejné metodiky, jaká byla stanovena v původním šetření, představovala v případě vlastního chovu ryb celkovou výhodu pro žadatele průměrná částka přímé subvence, která byla obdržena v období přezkumného šetření. U nakoupených ryb byla výhoda vypočtena na základě celkových subvencí poskytnutých tureckými orgány a vydělených celkovým objemem produkce pstruhů v Turecku. Výsledkem výpočtu výhody byla valorická sazba subvencování ve výši 1,44 %.

                     (35)

                     Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že režim podpory pro „správnou zemědělskou praxi“ byl ukončen v roce 2019 a že by jej tedy Komise při výpočtu nepřímé subvence neměla brát v úvahu. Žadatel rovněž tvrdil, že výše správního poplatku, který má být odečten od výše subvence, nečiní 0,2 %, ale 2 %.

                     (36)

                     Komise tato dvě tvrzení přijala a odpovídajícím způsobem míry subvence přepočítala. Výsledkem výpočtu výhody byla nová valorická sazba subvencování ve výši 1,42 %.

                     (37)

                     Žadatel rovněž tvrdil, že Komise měla zohlednit, že se v roce 2019 změnila kritéria způsobilosti. Podle nových podmínek by mohl chovatel získat 0,75 TRY/kg maximálně do výše 350 tun produkce. Ve srovnání s rokem 2018 se tak maximální výše výhody pro jednu licenci k produkci ryb snížila. Komise měla za to, že její výpočty by měly vycházet pouze z ověřených údajů z období přezkumného šetření. Toto tvrzení proto odmítla.

                     (38)

                     Po poskytnutí informací DAO rovněž zmínilo nové podmínky způsobilosti pro přímé subvence v roce 2019. Podle DAO mohl chovatel, který produkuje 250 až 350 tun, v roce 2019 získat více subvencí než v roce 2018. DAO proto požádalo Komisi, aby zjistila, zda žadatel mohl v roce 2019 nakupovat ryby od těchto chovatelů, a nepřímo tak těžit z většího množství subvencí než v roce 2018.

                     (39)

                     Komise nejprve připomněla, že v roce 2019 se snížila maximální výše subvencí pro jednu licenci k produkci ryb (viz 37. bod odůvodnění). Chovatelé, kteří produkují více než 350 tun pstruhů, proto obdrželi méně subvencí na jednu licenci k produkci ryb. Kdyby žadatel nakoupil ryby od těchto chovatelů, čerpal by tedy výhodu z menšího množství subvencí než v roce 2018. Za druhé, stejně jako v období přezkumného šetření, musel výpočet nepřímých subvencí vycházet z průměrných subvencí na tunu nakoupených ryb. Tento průměr by nemohl odrážet situaci každého jednotlivého chovatele, od kterého žadatel ryby nakoupil. Komise proto toto tvrzení odmítla.

               3.3.2.   Podpora pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazami

                     (40)

                     V roce 2018 zavedly turecké orgány nový režim podpory pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazami. Tento nový režim nebyl v původním šetření zkoumán. Podmínky a výše podpory byly stanoveny v nařízení z roku 2018 a ve sdělení č. 2018/24 (viz 30. bod odůvodnění).

                     (41)

                     Pokud společnost provozuje líheň pstruhů, která splňuje určitá kritéria, mohla využít subvence ve výši 60 TRY/kus pro nejvýše 10 000 kusů (maximální výše subvence, která mohla být poskytnuta, tedy činila 600 000 TRY ročně).

                     (42)

                     Komise měla za to, že tato podpora (formou přímé dotace) představuje subvence na produkci pstruhů podobné přímým subvencím, a sice finanční příspěvek, který poskytuje výhodu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jelikož podpora byla poskytnuta producentům pstruhů, dospěla Komise k závěru, že režim je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Výhoda spočívala v přímých dotacích pro producenty pstruhů, kteří splňovali kritéria způsobilosti.

                     (43)

                     Dospělo se tedy k závěru, že tuto podporu lze považovat za napadnutelnou subvenci.

                     (44)

                     Během inspekce na místě vedoucí produkce společnosti uvedl, že společnost investovala a dále bude investovat do zařízení, aby získala nárok na subvenci v následujících letech. Generální ředitel a právní zástupci společnosti však tyto informace vyvrátili a tvrdili, že takové rozhodnutí podléhá schválení členů správní rady a že se s ním ani nepočítalo.

                     (45)

                     Vzhledem k jasným a jednoznačným informacím, které předložil vedoucí produkce a které se týkaly investičních opatření přijatých v minulosti, a k protichůdným prohlášením zástupců společnosti během inspekce na místě Komise usoudila, že je pravděpodobné, že by společnost měla z tohoto režimu výhodu v budoucnu, a vypočítala maximální výši výhody vyjádřenou jako valorickou sazbu subvencování ve výši 0,72 %. Oznámila svůj záměr stranám v obecném informačním dokumentu.

                     (46)

                     Po poskytnutí informací turecké orgány a žadatel protestovali proti záměru Komise vyjádřenému v informačním dokumentu, aby byl tento režim napaden. Tvrdili, že žadatel nebyl pro tento režim způsobilý a nepodal v souvislosti s ním žádnou žádost vládě. V roce 2018 ani v roce 2019 nedošlo v rámci tohoto režimu k žádné platbě žadateli ze strany vlády. Turecká vláda rovněž uvedla, že režim byl v každém případě omezen na tři roky.

                     (47)

                     Dne 23. března 2020 navíc žadatel předložil úřední dopis, který měl vyvrátit pochybnosti Komise ohledně toho, zda by v budoucnu mohl mít prospěch z nějaké subvence podle tohoto režimu. Žadatel se zavázal, že do roku 2025 neprovede žádné investice, aby se stal způsobilým pro tento režim. Kromě toho v případě, že se investice uskuteční v roce 2025 nebo později, nepodá žádná společnost ve spojení se skupinou Kiliç Group žádnou žádost podle tohoto režimu.

                     (48)

                     Poté, co žadatel dopis předložil, DAO uvedlo, že tento dopis je důkazem, který si žadatel vyrobil sám a že Komise by jej neměla zohlednit. Tvrdilo, že žadatel kromě toho nepřijal žádné závazky, pokud jde o jiné režimy subvencování.

                     (49)

                     Na základě výše uvedených skutečností Komise znovu posoudila, zda je pravděpodobné, že žadatel obdrží v budoucnu v rámci tohoto režimu výhody. Byla ujištěna vyjádřením vlády, že žadatel nebyl v rámci režimu způsobilý a že v období přezkumného šetření ani v roce 2019 nepodal žádnou žádost. Kromě toho vzala Komise na vědomí dopis od této společnosti ze dne 23. března 2020 v tom smyslu, že se nestane způsobilou nejméně do roku 2025. Pokud jde o argument DAO, že dopis je důkazem, který si žadatel vyrobil sám a který byl předložen až po poskytnutí informací, Komise měla za to, že tento dopis byl předložen ihned po poskytnutí informací, tedy v přiměřené lhůtě pro výkon práv žadatele, a tudíž jeho obsah nemůže být ignorován. Kromě toho má Komise povinnost seriózně posoudit všechny obdržené připomínky, jinak by byl účel poskytnutí informací zmařen. Dopis svědčí o pevném závazku žadatele a vztahuje se k posouzení pravděpodobnosti, zda obdrží kompenzační výhody v rámci tohoto režimu v budoucnu. Skutečnost, že dopis nezmiňuje jiné režimy subvencování, je proto irelevantní. V této souvislosti Komise rozhodla, že tento režim nenapadne.

                     (50)

                     Po dodatečném poskytnutí informací zopakovalo DAO, že Komise je povinna zohlednit faktory týkající se období následujícího po období šetření a že Komise měla potvrdit své původní posouzení zahrnutím zmíněné podpory do výpočtu. DAO vzneslo námitku zejména proti rozhodnutí Komise přijmout dopis od žadatele jako spolehlivý důkaz. Tvrdilo, že rozhodnutí správní rady není závazné a může být kdykoli změněno. Podle jeho názoru představuje porušení základní právní zásady, podle níž není společnost oprávněna vytvářet ve svůj vlastní prospěch důkazy, které jsou v rozporu s informacemi z inspekce na místě týkajícími se investičního opatření přijatého v minulosti.

                     (51)

                     Komise měla za to, že rozhodnutí nenapadnout tento režim nebylo založeno pouze na dopisu o závazku od žadatele, ale také na jiných skutkových důkazech, jako jsou informace poskytnuté vládou svědčící o tom, že žadatel ani nepožádal o podporu, ani nebyl v rámci režimu způsobilý. Komise opětovně zdůraznila svou povinnost posoudit veškeré informace a důkazy, které obdržela po poskytnutí informací, a v této souvislosti nebyla skutečnost, že žadatel učinil závazek pro daný účel, rozhodující pro posouzení pravděpodobnosti, že žadatel bude mít výhodu z tohoto režimu v budoucnu. Dále připomněla, že je nesporné, že žadatel neprovedl všechny investice nezbytné k tomu, aby se stal způsobilým pro podporu podle tohoto režimu. Komise proto toto tvrzení odmítla.

                     (52)

                     Navíc vzhledem k tomu, že otázka napadnutí veškeré podpory pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazami se stala bezpředmětnou, Komise se nevyjádřila k připomínkám DAO ohledně správného výpočtu budoucích výhod tohoto režimu.

               3.3.3.   Subvencované úvěry

                     (53)

                     Během období přezkumného šetření využil žadatel šesti preferenčních úvěrů k financování provozního kapitálu. Tyto úvěry byly poskytnuty Zemědělskou bankou Turecké republiky (Türkiye Cumhurriyetti Ziraat bankasi nebo „Ziraat Bankasi“), pokud jde o úvěry související konkrétně se zemědělskou produkcí, a bankou Türk Eximbank (13), pokud jde o úvěry spojené s vývozními činnostmi. V souladu se zjištěními původního šetření (14), a jelikož nebyly předloženy žádné důkazy o tom, že se situace změnila, Komise stanovila, že obě banky provádějí státní politiku a jsou veřejnoprávními subjekty ve smyslu základního nařízení.

                     (54)

                     Příslušným právním základem bylo nařízení č. 2018/11188 (Ziraat Bank Low Interest Investment and Operation Loan on Agricultural Production) a rediskontní program banky Türk Eximbank (15).

                     (55)

                     Výhoda pro žadatele spočívala v poskytnutí nižších úrokových sazeb, než jaké jsou běžně dostupné na trhu. Komise přičetla výhodu sovisející s rediskontním programem k prodeji na vývoz, zatímco ostatní subvencované úvěry pro celou produkci skupiny byly přičteny k celkovému prodeji. Z celkové výhody ze šesti úvěrů tak vyplynula valorická sazba subvencování ve výši 0,15 %.

                     (56)

                     Po poskytnutí informací žadatel tvrdil, že u jednoho z napadených úvěrů musel zaplatit provizi, zatímco referenční úvěr provizi neobsahoval. Tvrdil, že Komise měla výhodu odpovídajícím způsobem snížit. Komise konstatovala, že pro účely spravedlivého srovnání musí výpočty vycházet pouze ze srovnání úrokových sazeb, bez jakýchkoli jiných bankovních poplatků na kterékoli straně, a to u skutečného i u referenčního úvěru. Komise proto toto tvrzení odmítla.

                     (57)

                     Kromě toho žadatel zpochybnil, že Komise použila stejnou referenční hodnotu pro stanovení výhody u dvou napadených úvěrů, které byly poskytnuty v různých obdobích. Kromě toho tvrdil, že úroková sazba u jednoho z napadených úvěrů byla stanovena na měsíčním (a nikoli ročním) základě, a proto byla úroková sazba, kterou žadatel obdržel, stanovena na základě tržní sazby. Komise obě tvrzení přijala. Výsledkem byla nová valorická sazba subvencování pro tyto úvěry ve výši 0,13 %.

               3.4.   Nové sazby vyrovnávacího cla pro žadatele

                     (58)

                     Z celkové výhody pro žadatele vyplynula valorická sazba subvencování ve výši 1,55 %:

                                 Přímé subvence

                                 1,42 %

                                 Subvencované úvěry

                                 0,13 %

                                    Celkem

                                    1,55 %

                     (59)

                     Výše uvedené závěry se týkají konkrétní situace žadatele, a proto nemají vliv na výši sazeb subvencování pro společnosti uvedené v příloze původního nařízení.

                     (60)

                     Po poskytnutí informací a dodatečných informací turecké orgány tvrdily, že Komise měla přepočítat sazbu subvencování pro „všechny ostatní společnosti“. Toto tvrzení Komise odmítla. Zopakovala, že částečný prozatímní přezkum a jeho zjištění týkající se významného snížení míry subvencování se týkaly pouze žadatele. Komise rovněž připomněla, že zjištění týkající se všech ostatních tureckých producentů pstruhů se nezměnila. V tomto ohledu Komise dále uvedla, že – jak je uvedeno v oznámení o zahájení přezkumu (oddíl 5) – pokud se některá zúčastněná strana domnívá, že přezkum opatření, která se na ni vztahují, je oprávněný, může požádat o přezkum podle článku 19 základního antisubvenčního nařízení.

                     (61)

                     Po poskytnutí informací turecké orgány uvedly, že pokud Komise nepřihlédla k výhodě v rámci „podpory pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazami“, byla celková valorická míra subvencování minimální. Toto tvrzení zopakovaly orgány i po poskytnutí dodatečných informací. Komise připomněla, že minimální prahová hodnota činí 1 %, ale u rozvojových zemí 2 %. Dále připomněla, že pro účely použití čl. 14 odst. 5 je země považována za rozvojovou zemi, pokud je uvedena v příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 978/2012 ze dne 25. října 2012 o uplatňování systému všeobecných celních preferencí a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 732/2008 (Úř. věst. L 303, 31.10.2012, s. 1) (16). Jelikož Turecko není do seznamu způsobilých zemí podle uvedeného nařízení zahrnuto, Komise toto tvrzení odmítla.

               3.5.   Významná změna okolností a trvalá povaha legislativní změny

                     (62)

                     Výše uvedená zjištění týkající se konkrétní situace žadatele potvrdila zjištění uvedená v prováděcím nařízení (EU) 2018/823, která jsou shrnuta výše v 24. až 29. bodě odůvodnění. Ve výše uvedeném nařízení se sice posuzovala celková situace s ohledem na všechny producenty pstruhů v Turecku (tj. situaci průměrného producenta pstruhů), ale bylo v něm rovněž zjištěno, že po legislativní změně provedené v roce 2016 obdrželi někteří producenti pstruhů podstatně nižší subvence (49. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2018/823).

                     (63)

                     Komise dospěla k závěru, že tomu tak bylo i v případě žadatele. Nejprve uvedla, že nově vypočtená valorická sazba subvencování ve výši 1,55 % představovala významný pokles ve srovnání se sazbou ve výši 9,5 % stanovenou v původním šetření.

                     (64)

                     Za druhé žadatel nemohl využít mnoha jiných subvenčních režimů, aby plně kompenzoval snížení přímé subvence (17).

                     (65)

                     Navíc byla legislativní změna, která vedla ke snížení počtu podniků s chovem ryb, zavedena v roce 2016 a zůstala v platnosti během období přezkumného šetření (2018) a v roce 2019 (18), tj. již po dobu 4 let. Turecká vláda nesdělila Komisi žádné plány na opětovné zavedení kritérií způsobilosti, jež platila před rokem 2016. Komise proto považovala změnu z roku 2016 za trvalou změnu ve smyslu čl. 19 odst. 4 základního nařízení.

                     (66)

                     Po poskytnutí informací a dodatečných informací zpochybnilo DAO závěr Komise, že snížení subvencí, které žadatel obdržel, je trvalé povahy. Podle jeho názoru měla Komise posoudit trvalou povahu systému subvencování jako celku a neměla se zaměřit na změnu z roku 2016 pouze u jednoho z režimů subvencování. DAO dále tvrdilo, že turecké orgány po roce 2016 nadále zaváděly nové režimy subvencování s cílem kompenzovat snížení subvencování v důsledku změny z roku 2016, konkrétně subvence na produkci v uzavřených systémech, subvence na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg, subvence na správnou zemědělskou praxi a subvence na označování ryb. DAO rovněž tvrdilo, že Komise ve svém výpočtu nezohlednila nové podmínky způsobilosti pro „podporu chovu pstruhů v líhních chráněných před nákazami“ a nárůst maximální částky, která má být obdržena, k němuž došlo v roce 2019. Kromě toho se DAO domnívalo, že jakékoli nové investice ze strany žadatele s cílem dosáhnout na podporu by se uskutečnily prostřednictvím subvencované vládní půjčky.

                     (67)

                     Jak je vysvětleno výše, Komise posoudila nejen dopad legislativní změny z roku 2016 na žadatele, ale i jakýkoli nový subvenční režim, z nějž žadatel mohl mít výhodu během období přezkumného šetření a po něm. Zjistila, že žadatel nebyl způsobilý získat jakékoli subvence z režimu pro produkci v uzavřených systémech, neboť jeho produkce pstruhů probíhá v přehradních nádržích, a nikoli v uzavřeném systému, který by splňoval požadavky na způsobilost. Komise rovněž zjistila, že subvence na označování ryb byly ukončeny v roce 2018 a subvence na správnou zemědělskou praxi v roce 2019. Komise navíc zjistila a ověřila, že subvence na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg měla poskytovat výhodu pro pstruhy o hmotnosti vyšší než 1,2 kg, tj. pro pstruhy, kteří nespadají do definice dotčeného výrobku. Navíc, jak je vysvětleno v 40. až 52. bodě odůvodnění, žadatel nezískal v období přezkumného šetření výhodu z podpory pro chovné líhně chráněné před nákazami a není pravděpodobné, že by žadatel takovou podporu získal před rokem 2025. S ohledem na opětovné posouzení nových informací, jak je vysvětleno v 46. a 47. bodě odůvodnění, dospěla Komise k závěru, že žadatel nebude mít v budoucnu výhodu z jakýchkoli subvencí z režimu „podpora chovu pstruhů v líhních chráněných před nákazami“.

                     (68)

                     Komise se rovněž domnívala, že tvrzení, že by žadatel financoval jakékoli nové zařízení pomocí subvencovaného úvěru, bylo založeno spíše na možnosti než na jakýchkoli konkrétních důkazech. Komise proto tento argument odmítla.

                     (69)

                     Na základě výše uvedených skutečností trvá Komise na tom, že podle čl. 19 odst. 4 základního nařízení a na základě výše uvedených zjištění se okolnosti s ohledem na subvencování podstatně změnily a že snížení přímých subvencí je trvalé povahy, pokud jde o žadatele.

               3.6.   Závěr

                     (70)

                     Z výše uvedeného vyplývá, že vyrovnávací clo pro žadatele by mělo být změněno, jak je stanoveno v oddíle 3.4.

                     (71)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (19),

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Ustanovení čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2015/309 se s ohledem na žadatele mění takto:

                        Společnost

                        Vyrovnávací clo

                        Doplňkový kód TARIC

                        BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ

                        1,5 %

                        B965

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 15. května 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  Předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/309 ze dne 26. února 2015, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 56, 27.2.2015, s. 12).

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 ze dne 4. června 2018 o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (Úř. věst. L 139, 5.6.2018, s. 14).

            (4)  49. bod odůvodnění prováděcího nařízení (EU) 2018/823.

            (5)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky (Úř. věst. C 176, 22.5.2019, s. 24).

            (6)  Nařízení Turecké republiky č. 2016/8791 ze dne 25. dubna 2016 o zemědělských subvencích v roce 2016 (prováděné se zpětnou účinností od 1. ledna 2016).

            (7)  Sdělení nazvané „Sdělení o podpoře akvakultur“ pod číslem 2016/33 týkající se provádění nařízení č. 2016/8791 bylo zveřejněno v Úředním věstníku dne 3. srpna 2016.

            (8)  Nařízení Turecké republiky č. 2018/11460 ze dne 2. února 2018 o zemědělských subvencích v roce 2018 (prováděné se zpětnou účinností od 1. ledna 2018).

            (9)  Sdělení nazvané „Sdělení o podpoře akvakultur“ pod číslem 2018/24 týkající se provádění nařízení č. 2018/11460 bylo zveřejněno v Úředním věstníku dne 29. května 2018.

            (10)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

            (11)  V jednom z regionů žadatel produkoval pstruhy o hmotnosti vyšší než 1,2 kg (výrobek, který není předmětem šetření) a nepoužíval tento podnik k produkci pstruhů, kteří spadají do definice dotčeného výrobku. Z tohoto důvodu využíval subvencí pro 2 ze 3 způsobilých regionů.

            (12)  Tyto stropy byly zavedeny právními předpisy přijatými v roce 2017.

            (13)  Tento program může být prováděn přímo bankou Türk Eximbank nebo se zapojením soukromých bank.

            (14)  Viz 67. a 69. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014.

            (15)  Podrobné informace jsou uvedeny v dokumentu „Implementation Principles and Circular on Export and Foreign Exchange Earning Services Rediscount Credits (Rediscount Programme)“.

            (16)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2014/918/EU ze dne 16. prosince 2014, kterým se zastavuje antisubvenční řízení týkající se dovozu polyesterových střižových vláken pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Vietnamu (Úř. věst. L 360, 17.12.2014, s. 65), 76. bod odůvodnění, poznámka pod čarou 3.

            (17)  Jak je objasněno v 32. až 41. bodě odůvodnění, výhoda plynoucí z podpory pro chov pstruhů v líhních chráněných před nákazami a ze subvencovaných úvěrů zvýšila sazbu subvencování pro skupinu Kiliç Group pouze o 0,72 %, a nekompenzovala tedy snížení přímých subvencí.

            (18)  V roce 2019 byla maximální výše subvencí na jednu licenci stanovena na 0,75 TRY/kg pro maximálně 350 000 kg. Ve srovnání s rokem 2018 to představovalo snížení celkové maximální částky, kterou bylo možné získat na jednu licenci k produkci ryb.

            (19)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1256 ze dne 23. července 2019, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/943 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie, pokud jde o prodloužení doby jeho použitelnosti (Text s významem pro EHP.)

text:
                  24.7.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 196/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1256
         ze dne 23. července 2019,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/943 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie, pokud jde o prodloužení doby jeho použitelnosti
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení (ES) č. 178/2002 stanoví obecné zásady použitelné pro potraviny a bezpečnost potravin na úrovni Unie a na vnitrostátní úrovni. Uvedené nařízení stanoví mimořádná opatření, která musí Komise přijmout, pokud je zřejmé, že potraviny dovezené ze třetí země mohou představovat vážné riziko pro lidské zdraví.

                     (2)

                     Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/943 (2) pozastavilo dovoz sušených fazolí kódu KN 0713 39 00 z Nigérie do Unie z důvodů vysokého počtu případů kontaminace nepovolenou účinnou látkou dichlorvos na úrovních vysoce přesahujících akutní referenční dávku předběžně stanovenou Evropským úřadem pro bezpečnost potravin. Zákaz se měl použít do 30. června 2016, než Nigérie provede vhodná opatření k řízení rizika.

                     (3)

                     Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/874 (3) prodloužilo pozastavení dovozu sušených fazolí z Nigérie do 30. června 2019 a toto pozastavení uplatnilo na dva další kódy KN 0713 35 00 a 0713 90 00 z důvodu pokračující přítomnosti dichlorvosu v sušených fazolích dovážených z Nigérie a nemožnosti dosáhnout v krátkém čase souladu s požadavky právních předpisů Unie v oblasti reziduí pesticidů.

                     (4)

                     V únoru 2018 předložila Nigérie nový akční plán a uvedla, že jejím cílem je provádět kontroly a zefektivnit postupy, zejména pokud jde o sušené fazole, posílit právní a regulační prostředí a vytvořit a vybudovat základy pro kvalitní výrobu sušených fazolí. Komise však má za to, že Nigérie tento akční plán dosud neprovedla, ani k jeho provedení nepřidělila žádné rozpočtové prostředky. S ohledem na fázi, v níž se nachází provádění akčního plánu ze strany Nigérie, pokud jde o integrovanou ochranu rostlin a maximální limity reziduí pesticidů, nelze dospět k závěru, že požadavky Unie, pokud jde o rezidua pesticidů v příslušných sušených fazolích, jsou splněny.

                     (5)

                     Doba trvání pozastavení dovozu by proto měla být prodloužena o další období tří let, aby mohla Nigérie provést vhodná opatření k řízení rizika a poskytnout potřebné záruky.

                     (6)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Článek 5 prováděcího nařízení (EU) 2015/943se nahrazuje tímto:

                  „Článek 5
                  Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
                  Toto ustanovení se použije do 30. června 2022.“

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 23. července 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 31, 1.2.2002, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/943 ze dne 18. června 2015 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie, a o změně přílohy I nařízení (ES) č. 669/2009 (Úř. věst. L 154, 19.6.2015, s. 8).

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/874 ze dne 1. června 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/943 o mimořádných opatřeních, kterými se pozastavuje dovoz sušených fazolí z Nigérie. (Úř. věst. L 145, 2.6.2016, s. 18).


title: Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2019/1683 ze dne 2. října 2019, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu Crème d’Isigny (CHOP)

text:
                  9.10.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 258/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1683
         ze dne 2. října 2019,
         kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu „Crème d’Isigny“ (CHOP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Crème d’Isigny“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2). Tato změna zahrnuje změnu názvu „Crème d’ Isigny“ na „Crème d’Isigny“/„Crème fraîche d’Isigny“.

                     (2)

                     Dopisem ze dne 16. října 2017 francouzské orgány Komisi sdělily, že na základě čl. 15 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012 bylo deseti hospodářským subjektům se sídlem na území Francie, které splňovaly podmínky uvedeného článku, poskytnuto do 31. prosince 2022 přechodné období v souladu s vyhláškou ze dne 12. září 2017 o změně specifikací chráněných označení původu „Beurre d’Isigny“ a „Crème d’Isigny“ zveřejněnou dne 20. září 2017 v Úředním věstníku Francouzské republiky. Dopisem ze dne 26. září 2018 sdělily tytéž orgány znění nové vyhlášky ze dne 30. srpna 2018, kterou se mění vyhláška ze dne 12. září 2017, včetně jmen uvedených hospodářských subjektů. V průběhu vnitrostátního námitkového řízení tyto hospodářské subjekty, jež „Crème d’Isigny“ v souladu s právními předpisy nepřetržitě uváděly na trh po dobu alespoň pěti let před podáním žádosti, podaly námitky. Šest hospodářských subjektů vzneslo námitku proti následujícímu ustanovení: „Každá dojnice v laktaci má k dispozici nejméně 35 arů travních porostů (přirozených, dočasných nebo celoročních), z nichž je nejméně 20 arů pastvin nebo nejméně 10 arů pastvin doplněných o přikrmování travou“. Jedná se o tyto hospodářské subjekty: GAEC des normandes (SIRET: 38531072700016), GAEC des Quesnel (SIRET: 41022988100011), GAEC du chalet (SIRET: 34005162200017), GAEC de la cour des mares (SIRET: 34897314000026), GAEC du hameau (SIRET: 38259121200016) a GAEC du petit flot (SIRET: 43783781800016). Dva hospodářské subjekty vznesly námitku proti následujícímu ustanovení: „Tráva v čerstvé nebo konzervované podobě představuje v průměru alespoň 40 % krmné dávky vyjádřené v sušině za období nejméně 7 měsíců pastvy.“ Jedná se o tyto hospodářské subjekty: EARL des clôtures (SIRET: 51075733900013) a GAEC du Clos Roset (SIRET: 48310227300016). Dva hospodářské subjekty vznesly námitku proti následujícímu ustanovení: „V denní krmné dávce nesmí být její podíl (travní porost jako čerstvý nebo konzervovaný) nižší než 20 % vyjádřený jako sušina po zbytek roku (kromě pastvy)“. Jedná se o tyto hospodářské subjekty: GAEC de la Ronchette (SIRET: 49754563200018) a GAEC du Village Culot.

                     (3)

                     Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (3).

                     (4)

                     Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Crème d’Isigny“ (CHOP) se schvaluje.

            Článek 2
            Ochrana poskytnutá podle článku 1 podléhá přechodnému období poskytnutému Francií podle čl. 15 odst. 4 nařízení (EU) č. 1151/2012 hospodářským subjektům, které splňují podmínky uvedeného článku, v návaznosti na vyhlášky ze dne 12. září 2017 a 30. srpna 2018 o změně specifikací chráněných označení původu „Beurre d’Isigny“ a „Crème d’Isigny“ zveřejněné ve dnech 20. září 2017 a 6. září 2018 v Úředním věstníku Francouzské republiky.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 2. října 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Phil HOGAN

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92. Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

            (3)  Úř. věst. C 176, 22.5.2019, s. 7.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1685 ze dne 4. října 2019, kterým se určuje referenční středisko Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat pro drůbež a jiná malá hospodářská zvířata (Text s významem pro EHP)

text:
                  9.10.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 258/11

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1685
         ze dne 4. října 2019,
         kterým se určuje referenční středisko Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat pro drůbež a jiná malá hospodářská zvířata
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (1), a zejména na čl. 95 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Jako referenční středisko Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat odpovědné za podporu horizontálních činností Komise a členských států v oblasti požadavků na dobré životní podmínky zvířat, na které odkazuje čl. 1 odst. 2 písm. f) nařízení (EU) 2017/625, bylo prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/329 (2) určeno konsorcium vedené Institutem pro výzkum chovu hospodářských zvířat (Livestock Research) ve Wageningenu, kterého se dále účastní Aarhuská univerzita a Friedrich-Loeffler-Institut. V souladu s úkoly stanovenými ve víceletém pracovním programu referenčních středisek Evropské unie se činnosti tohoto střediska Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat zaměřují na dobré životní podmínky prasat.

                     (2)

                     V souladu s článkem 95 nařízení (EU) 2017/625 Komise následně vyhlásila veřejnou výzvu k výběru a určení druhého referenčního střediska Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat, které by mělo podporovat horizontální činnosti Komise a členských států v souvislosti s uplatňováním pravidel stanovících požadavky na dobré životní podmínky drůbeže a jiných malých hospodářských zvířat.

                     (3)

                     Výbor pro hodnocení a výběr zřízený pro danou veřejnou výzvu dospěl k závěru, že konsorcium vedené agenturou Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’Alimentation (Francie), jehož se dále účastní Institut de Recerca I Tecnologia Agroalimentàries (Španělsko), Aarhus Universitet – Institut for Husdyrvidenskab (Dánsko) a Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Lombardia e dell’Emilia Romagna (Itálie), splňuje požadavky stanovené v čl. 95 odst. 3 nařízení (EU) 2017/625 a mohlo by být pověřeno úkoly stanovenými v článku 96 uvedeného nařízení, pokud jde o drůbež a jiná malá hospodářská zvířata.

                     (4)

                     Uvedené konsorcium by tedy mělo být určeno jako referenční středisko Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat, pokud jde o drůbež a jiná malá hospodářská zvířata, odpovědné za pomocné úkoly, pokud jsou zahrnuty do ročních či víceletých pracovních programů referenčních středisek Evropské unie. Tyto roční či víceleté pracovní programy se sestavují v souladu s cíli a prioritami příslušných pracovních programů přijatých Komisí v souladu s článkem 36 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 (3).

                     (5)

                     Článek 95 nařízení (EU) 2017/625 požaduje, aby bylo určení referenčního střediska Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat časově omezeno nebo pravidelně přezkoumáváno. Proto by určení referenčního střediska Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat pro drůbež a jiná malá hospodářská zvířata mělo být každých pět let přezkoumáno.

                     (6)

                     Určenému referenčnímu středisku Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat pro drůbež a jiná malá hospodářská zvířata by měl být poskytnut dostatek času na přípravu pracovního programu na příští rozpočtové období. Proto by toto nařízení mělo být použitelné od 1. ledna 2020,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1

               1.   Jako referenční středisko Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat odpovědné za podporu horizontálních činností Komise a členských států v oblasti požadavků na dobré životní podmínky drůbeže a jiných malých hospodářských zvířat se určuje toto konsorcium:

                           Název:

                           :

                           Konsorcium vedené agenturou Agence Nationale de Sécurité Sanitaire de l’Alimentation (Francie), jehož se dále účastní Institut de Recerca I Tecnologia Agroalimentàries (Španělsko), Aarhus Universitet – Institut for Husdyrvidenskab (Dánsko) a Istituto Zooprofilattico Sperimentale della Lombardia e dell’Emilia Romagna (Itálie)

                           Adresa:

                           :

                                       14 rue Pierre et Marie Curie

                                       94701 Maisons-Alfort Cedex

                                       FRANCIE

               2.   Toto určení bude přezkoumáno každých pět let počínaje prvním dnem použitelnosti tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se od 1. ledna 2020.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 4. října 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/329 ze dne 5. března 2018, kterým se určuje referenční středisko Evropské unie pro dobré životní podmínky zvířat (Úř. věst. L 63, 6.3.2018, s. 13).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 652/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin, kterým se mění směrnice Rady 98/56/ES, 2000/29/ES a 2008/90/ES, nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002, (ES) č. 882/2004 a (ES) č. 396/2005, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/128/ES a nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 a kterým se zrušují rozhodnutí Rady 66/399/EHS, 76/894/EHS a 2009/470/ES (Úř. věst. L 189, 27.6.2014, s. 1).