title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1002 ze dne 16. června 2015 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Obazda/Obatzter (CHZO))

text:
               26.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 161/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1002
   ze dne 16. června 2015
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Obazda/Obatzter (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Obazda/Obatzter“ předložená Německem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Obazda/Obatzter“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Obazda/Obatzter“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.4 Ostatní produkty živočišného původu (vejce, med, různé mléčné výrobky kromě másla atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. června 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 55, 14.2.2015, s. 15.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1242/2010 ze dne 20. prosince 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               22.12.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 338/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1242/2010
   ze dne 20. prosince 2010
   o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   ŘÍZENÍ

   1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1312/98 ze dne 24. června 1998 (2) uložila Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) konečná antidumpingová cla (dále jen „původní opatření“) na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie. Uložená výše cla činila pro jednoho indického vyvážejícího výrobce 53 % a pro veškerý ostatní dovoz pocházející z Indie (dále jen „dotčená země“) 82 %.

               (2)

               Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „předchozí přezkum před pozbytím platnosti“) Rada nařízením (ES) č. 1736/2004 ze dne 4. října 2004 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie (3) tato opatření zachovala.

         2.   Žádost o přezkum

               (3)

               Žádost o přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení podal dne 4. května 2009 styčný výbor motouzového, lanařského a síťařského výrobního odvětví Evropské unie (Eurocord) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, výroby lan ze syntetických vláken v Unii.

               (4)

               Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

               (5)

               Poněvadž Komise po konzultaci s poradním výborem rozhodla, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, oznámila dne 7. října 2009 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

         3.   Šetření

   3.1.   Období šetření

               (6)

               Šetření týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. října 2008 do 30. září 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         3.2.   Strany dotčené šetřením

               (7)

               Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti úředně vyrozuměla známé výrobce v Unii, vývozce a vyvážející výrobce v dotčené zemi, zástupce dotčené země, dovozce, jakož i sdružení uživatelů, o nichž bylo známo, že se jich šetření týká.

               (8)

               Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

         4.   Výběr vzorku

               (9)

               Vzhledem ke zjevně vysokému počtu výrobců v Unii a vyvážejících výrobců v Indii se v souladu s článkem 17 základního nařízení považovalo za vhodné zvážit, zda by se měl provést výběr vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

               (10)

               Ve stanovené lhůtě se přihlásilo a požadované informace poskytlo celkem pět indických výrobců (přičemž dva z nich patří do stejné skupiny), kteří projevili zájem o zařazení do vzorku. Čtyři z těchto pěti společností v období přezkumného šetření vyráběly a dovážely dotčený výrobek na trh Unie. Pátá společnost v průběhu období přezkumného šetření dotčený výrobek na trh Unie nedovážela. Všech pět společností se považovalo za spolupracující společnosti a počítalo se s nimi pro výběr vzorku. Úroveň spolupráce ze strany Indie, tj. procentní podíl vývozu do Unie uskutečněného indickými spolupracujícími společnostmi v porovnání s celkovým indickým vývozem do Unie, nebylo možné vypočítat, jelikož celkový vývoz do Unie v průběhu období přezkumného šetření, který uvedlo zmíněných pět spolupracujících společností, byl podstatně vyšší než objem evidovaný Eurostatem pro veškerý vývoz z Indie, a to z důvodů objasněných podrobně ve 21. až 23. bodě odůvodnění.

               (11)

               Vzorek byl vybrán po dohodě s indickými orgány a zahrnoval zmíněné čtyři společnosti, které uvedly vývoz do Unie. Dvě z těchto čtyř společností zařazených do vzorku byly ve spojení. Je třeba připomenout, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce a že se na tohoto výrobce v současnosti vztahuje individuální sazba antidumpingového cla. Rovněž je třeba připomenout, že v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti žádný z indických vyvážejících výrobců nespolupracoval, a proto v souladu s ustanoveními čl. 18 odst. 1 základního nařízení vycházela zjištění z dostupných údajů.

               (12)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osmnáct výrobců v Unii (všech patnáct žadatelů a další tři výrobci, kteří společně představovali 78 % celkové výroby v Unii). Na základě informací získaných od spolupracujících výrobců v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie, tak jak je vymezeno ve 40. bodě odůvodnění, a přibližně polovinu prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii nezávislým odběratelům v Unii. Vzorek byl vybrán na základě největšího reprezentativního objemu prodeje a zeměpisného rozložení výrobců v Unii, které mohly být přiměřeně přezkoumány v době, která byla k dispozici. Jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, a jeho údaje proto nebyly použity při analýze trendů, které vykazovaly ukazatele újmy, aby se zamezilo zkreslení, pokud jde o tyto trendy. Údaje ostatních čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly použity pro analýzu těchto trendů, však byly i přesto reprezentativní.

               (13)

               Komise zaslala dotazníky všem pěti výrobcům v Unii zařazeným do vzorku i všem čtyřem indickým vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku.

               (14)

               Odpovědi na dotazník přišly od všech pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ze čtyř indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku jeden přestal spolupracovat, zatímco zbývající tři výrobci, z nichž dva jsou navzájem ve spojení, odpověděli na dotazník ve stanovených lhůtách. Z tohoto důvodu se vzorek indických vyvážejících výrobců nakonec skládal z uvedených tří indických společností, které odpověděly na dotazník.

         5.   Ověření získaných informací

               (15)

               Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné, aby mohla určit, zda je pravděpodobné přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy, a vymezit zájem Unie. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:

         5.1.   Vyvážející výrobci v Indii

               —

               Axiom Imex International Ltd., Boisar,

               —

               Tufropes Private Limited, Silvassa,

               —

               India Nets, Indore.

         5.2.   Výrobci v Unii

               —

               Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),

               —

               Eurorope SA (Řecko),

               —

               Lanex A.S. (Česká republika),

               —

               Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),

               —

               Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (16)

               Dotčený výrobek je stejný jako v původním šetření a je vymezen takto: motouzy, šňůry, provazy a lana, též splétané nebo oplétané, též impregnované, povrstvené, potažené nebo opláštěné pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiné než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m). V současnosti je tento výrobek zařazen do kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19. Dotčený výrobek se používá v široké škále námořních a průmyslových aplikací, především v lodní dopravě (zejména k uvazování) a v odvětví rybolovu.

               (17)

               Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že zmíněná lana používaná k uvazování nespadají do definice dotčeného výrobku, nýbrž by měla být kvůli smyčkám, jež jsou k nim připevněny, deklarována jako „výrobky z lanoví“, které spadají do jiného kódu KN (viz též 23. bod odůvodnění). Je však třeba poznamenat, že lana k uvazování se zmiňují pouze v kontextu možných použití různých druhů dotčeného výrobku, které jsou všechny definovány jako lana ze syntetických vláken, jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění.

         2.   Obdobný výrobek

               (18)

               Jak bylo prokázáno v původním šetření a potvrzeno v tomto šetření, dotčený výrobek a lana ze syntetických vláken vyráběná a prodávaná indickými vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a lana vyráběná a prodávaná výrobci v Unii na trhu Unie jsou ve všech ohledech totožná a mají stejné základní fyzické a chemické vlastnosti. Považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

               (19)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že výrobek vyráběný výrobním odvětvím Unie není srovnatelný s dotčeným výrobkem vzhledem k tomu, že výrobci v Unii začali používat nový typ suroviny s názvem Dyneema, která je mnohem dražší než ostatní suroviny, jelikož výrobky, v nichž je tato surovina použita, mají mnohem větší pevnost. Indičtí výrobci zařazení do vzorku tento druh suroviny skutečně nepoužívají. Za prvé je však nutno uvést, že dotyčné výrobky představují pouze malou část výrobků prodávaných výrobci v Unii. I když je skutečně pravda, že někteří výrobci v Unii tento druh vláken používají stále více, tvoří lana z Dyneema pouze malý zlomek výroby v Unii. Proto ačkoli významný rozdíl v ceně suroviny (až přibližně 25–30krát dražší) může mít určitý dopad zejména na ukazatel újmy týkající se průměrné ceny prodeje u výrobního odvětví Unie, je dopad lan z Dyneema na celkový výsledek posouzení omezený vzhledem k nesmírnému množství „běžných“ lan vyráběných v Unii. Za druhé, veškeré výpočty provedené v tomto přezkumu před pozbytím platnosti vycházely ze srovnání odpovídajících druhů výrobků, přičemž se braly v potaz různé suroviny. Tyto výpočty proto nemohou být zkresleny rozdílem v sortimentní skladbě. Výrobek, v němž byly použity suroviny jako Dyneema, má každopádně stejné základní fyzické a chemické vlastnosti jako dotčený výrobek. Tvrzení bylo proto odmítnuto.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPUNGU

               (20)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zjišťovalo, zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu poté, co by platná opatření uložená vůči Indii případně pozbyla platnosti.

         1.   Objem dovozu

               (21)

               Podle údajů Eurostatu byl objem dovozu dotčeného výrobku z Indie v celém posuzovaném období zanedbatelný. V průběhu období přezkumného šetření činil objem dovozu z Indie 31 tun, tj. méně než 0,1 % spotřeby Unie v období přezkumného šetření:

                           (tuny)

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Indie

                           3

                           4

                           19

                           31

                              Dovoz dotčeného výrobku z Indie, zdroj – Comext

               (22)

               Podle ověřených údajů však tři společnosti zařazené do vzorku zaslaly v období přezkumného šetření do Unie podstatně vyšší objemy dotčeného výrobku, než jsou objemy uvedené v Eurostatu. V tomto ohledu se připomíná, že v původním šetření poskytli dovozci informace prokazující, že určité množství dotčeného výrobku pořízeného v Indii nebylo na trhu Unie propuštěno do volného oběhu, nýbrž bylo uloženo v celních skladech a prodáno zaoceánským plavidlům nebo námořním plovoucím plošinám. Jeden z výrobců, kteří předložili žádost, toto tvrzení zopakoval v současném šetření. Vzhledem k nedostatečné spolupráci přístavních obchodníků při šetření nebylo možno toto tvrzení ověřit. Podle seznamu odběratelů, který poskytli vyvážející výrobci zařazení do vzorku, však bylo zřejmé, že odběrateli jsou skutečně většinou dodavatelé pro obchodní a námořní plavidla a námořní plovoucí plošiny v přístavech Unie. Na základě výše uvedených skutečností se zdá, že rozdíl mezi statistickými daty a nahlášenými údaji je zapříčiněn tímto prodejem.

               (23)

               Je třeba rovněž uvést, že žádost o přezkum před pozbytím platnosti obsahovala tvrzení o obcházení opatření. V tomto ohledu žadatel tvrdil, že určité objemy lan ze syntetických vláken z Indie vstoupily na území Unie pod číslem KN 5609 (Výrobky z […] motouzů, šňůr, provazů nebo lan), na něž se opatření nevztahují. V tomto šetření však nebyly na podporu tohoto názoru zjištěny žádné informace.

               (24)

               Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že v období přezkumného šetření bylo z Indie na celní území Unie skutečně dovezeno 31 tun dotčeného výrobku. Pokud jde o ověřený vývoz do přístavů Unie uskutečněný třemi indickými výrobci zařazenými do vzorku, který nebyl propuštěn do volného oběhu na trhu Unie, tento prodej se považuje za součást indického vývozu do ostatních třetích zemí.

               (25)

               Jelikož neexistoval významný objem dovozu z Indie do Unie, nemohl být takový objem základem pro reprezentativní analýzu pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu nebo újmy. Vzhledem k takto omezenému skutečnému objemu dovozu skutečně nelze vyvodit závěr, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingovému dovozu z Indie působícímu újmu. Analýza se proto zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.

         2.   Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření

   2.1.   Výrobní kapacita

               (26)

               Zkoumalo se, zda v dotčené zemi existuje nevyužitá výrobní kapacita, která by vytvářela potenciál k obnovení dumpingového vývozu v případě zrušení opatření.

               (27)

               Bylo zjištěno, že výrobní kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření prudce vzrostla, zatímco využití kapacity se v téže době snížilo. V období přezkumného šetření činily volné kapacity uvedených tří společností přibližně 75 % spotřeby Unie. To naznačuje pravděpodobný nárůst objemu dovozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

               (28)

               Co se týká ostatních výrobců lan ze syntetických vláken v Indii, je známo, že společnost Garware, která po fázi výběru vzorku přestala spolupracovat, je významným výrobcem a podle jejích oficiálních internetových stránek má značnou výrobní kapacitu. V žádosti o přezkum před pozbytím platnosti jsou mimoto uvedeni další čtyři velcí indičtí výrobci. V Indii existuje rovněž řada středních a malých výrobců, kteří prodávají především na domácím trhu. Jelikož tito indičtí výrobci nespolupracovali při šetření, není jejich výrobní kapacita známa, lze však předpokládat, že trend u těchto výrobců je srovnatelný s trendem zjištěným u spolupracujících společností, a že tito výrobci tudíž mají další volnou kapacitu.

               (29)

               Poté, co jim byla sdělena uvedená zjištění, zpochybnili všichni indičtí výrobci zařazení do vzorku údaje týkající se jejich celkové volné kapacity. Všechny tyto údaje však uvedly samotné společnosti a byly ověřeny při šetření, které se uskutečnilo v prostorách každé z nich. Tato tvrzení proto byla odmítnuta.

         2.2.   Objem prodeje do přístavů Unie a na jiné vývozní trhy

               (30)

               Objem vývozu tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku do jiných třetích zemí, včetně prodeje přístavům Unie, který nevstupuje na celní území Unie, je značný a v průběhu posuzovaného období se zvýšil přibližně o 80 %, což představuje téměř polovinu celkového prodeje vyvážejících výrobců v průběhu období přezkumného šetření.

               (31)

               Skutečný dovoz do Unie se po uložení původních opatření prakticky zastavil. Je však nutno podotknout, že objem vývozu výrobců zařazených do vzorku do přístavů v Unii se v posuzovaném období značně zvýšil, a to z 61 na 785 tun. Vzhledem k tomu, že se skutečný dovoz do Unie uskutečňuje částečně prostřednictvím stejných prodejních kanálů jako v případě výrobků prodávaných v přístavech Unie, tato zvýšená přítomnost v blízkosti trhu Unie může naznačovat, že v případě neexistence opatření by indičtí výrobci zařazení do vzorku (a případně i další výrobci) mohli začít v krátkém čase prodávat značná množství dotčeného výrobku na trhu Unie.

               (32)

               Vzhledem k výše zmíněné orientaci indických výrobců na vývoz, jakož i k jejich rostoucí přítomnosti v přístavech Unie lze učinit závěr, že je vysoce pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, množství indického vývozu do Unie by se významně zvýšilo.

               (33)

               Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců poznamenal, že indický vývoz je po celém světě velmi diverzifikovaný mezi trhy s růstovým potenciálem, a proto by v případě neexistence opatření nedošlo k obnovení vývozu do Unie ve značném objemu. Uznává se, že někteří indičtí výrobci mohli diverzifikovat svůj vývoz mezi různé trhy, to však nelze pokládat za dostatečné, aby to mohlo změnit závěry, které byly učiněny na základě výše uvedených zjištění.

         2.3.   Vztah mezi cenami vývozu do třetích zemí a běžnou hodnotou

               (34)

               Orientační výpočet dumpingu byl proveden na základě ověřeného prodeje do přístavů Unie uskutečněného třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, který se sice považuje za součást vývozu do jiných třetích zemí, poskytuje však vhodný údaj o možných cenách indických lan ze syntetických vláken v případě neexistence cel. Běžné hodnoty vycházely z cen na domácím trhu v Indii. Na základě těchto údajů byl u dvou ze tří indických výrobců zařazených do vzorku zjištěn dumping. Bylo zjištěno, že dumpingová rozpětí činí průměrně 10 %, což lze považovat za významné rozpětí, ačkoliv je mnohem nižší než rozpětí zjištěná v původním šetření.

               (35)

               Ze srovnání cen dosažených třemi vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku na trzích jiných třetích zemí (vyjma prodeje do přístavů Unie) s jejich cenami na domácím trhu byl zjištěn podobný výsledek, ačkoliv takto zjištěná dumpingová rozpětí byla nižší.

               (36)

               Poté, co jim byla sdělena zjištění přezkumu, jeden z indických výrobců uvedl, že v souvislosti s indickým dovozem do Unie nebyl zjištěn dumping. Ve skutečnosti se však prakticky téměř žádný dovoz neuskutečnil. Kromě toho byl dumping konstatován jak u prodeje do přístavů Unie, tak u prodejů do dalších třetích zemí. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

               (37)

               Jiná ze zúčastněných stran uvedla, že dumpingová rozpětí zjištěná v tomto přezkumu nelze považovat za významná v porovnání se stávající úrovní cel, vzhledem k rozdílným nákladům na pracovní sílu v Unii a v Asii. Je však třeba poznamenat, že náklady na pracovní sílu v Unii nejsou pro výpočet dumpingového rozpětí relevantní.

         3.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení dumpingu

               (38)

               Na základě výše uvedené analýzy se konstatuje, že vyvážející výrobci mají značný výrobní potenciál k obnovení vývozu do Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti. Co se týká cen, bylo zjištěno, že dva výrobci zařazení do vzorku uskutečňovali prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny. Vezme-li se navíc v potaz rovněž společnost Garware, která přestala spolupracovat, existuje dalších pět velkých vyvážejících výrobců uvedených v podnětu, u nichž lze na základě dostupných informací předpokládat, že vykazují stejný trend jako společnosti, u nichž byl zjištěn prodej do jiných třetích zemí za dumpingové ceny.

               (39)

               Vzhledem k náznakům, že indičtí vyvážející výrobci mají i nadále strategický zájem o trh Unie, což prokazují jejich rostoucí objemy vývozu do přístavů Unie a obrovská dostupná volná kapacita, je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, obnovili by tito výrobci vývoz do Unie ve značném množství. Vzhledem k cenovému chování indických výrobců na trzích ve třetích zemích je vysoce pravděpodobné, že by došlo k obnovení vývozu za dumpingové ceny. Konstatuje se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to k obnovení dumpingu.

         D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

               (40)

               Výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představují výrobci v Unii, na něž připadá celková výroba v Unii. Počet výrobců v Unii lze odhadnout na přibližně čtyřicet.

               (41)

               Informace pro výběr vzorku požadované v oznámení o zahájení přezkumu poskytlo patnáct výrobců v Unii, jejichž jménem byla žádajícím sdružením podána žádost o přezkum před pozbytím platnosti, a další tři výrobci v Unii. Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, podrobně byl šetřen vzorek pěti výrobců představujících přibližně 40 % výrobního odvětví Unie. Vzorek se skládal z těchto společností:

                           —

                           Cordoaria Oliveira SÁ (Portugalsko),

                           —

                           Eurorope SA (Řecko),

                           —

                           Lanex A.S. (Česká republika),

                           —

                           Lankhorst Euronete Ropes (Portugalsko),

                           —

                           Teufelberger Ges.m.b.H. (Rakousko).

               (42)

               Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, osmnáct spolupracujících výrobců v Unii představovalo 78 % celkové výroby v Unii v průběhu období přezkumného šetření.

         E.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Spotřeba na trhu Unie

               (43)

               Spotřeba lan ze syntetických vláken v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie (včetně prodeje uskutečněného nespolupracujícími výrobci v Unii na základě odhadu žádajícího sdružení) s připočtením veškerého dovozu do Unie podle údajů Eurostatu.

               (44)

               Na základě výše uvedených skutečností lze stanovit, že se v průběhu posuzovaného období spotřeba Unie snížila o 7 %. Poté, co se mezi roky 2006 a 2007 spotřeba zvýšila o 16 %, mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poklesla o 20 %.

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Celková spotřeba Unie (v t)

                           34 318

                           39 816

                           36 777

                           31 944

                              Index (2006=100)

                              100

                              116

                              107

                              93

                              Zdroj:
                              šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku), Eurostat (dovoz)

         2.   Dovoz z Indie

               (45)

               Jak je uvedeno ve 21. bodě odůvodnění, skutečný indický dovoz do Unie byl v celém posuzovaném období v důsledku platných účinných antidumpingových opatření zanedbatelný.

               (46)

               Jak však bylo objasněno ve 22. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou v rostoucí míře přítomni v blízkosti trhu Unie, a to prostřednictvím vývozu do přístavů EU, který nepodléhá celnímu odbavení, a je tudíž od zmíněných antidumpingových cel osvobozen.

         3.   Ceny a objem indického vývozu do jiných třetích zemí

               (47)

               Jelikož byl skutečný indický dovoz do Unie zanedbatelný, bylo srovnání cen provedeno mezi cenami indického vývozu do jiných třetích zemí (včetně vývozu do přístavů v Unii, na nějž se antidumpingová cla nevztahují) a cenami prodeje v Unii, který uskutečnili výrobci v Unii zařazení do vzorku.

               (48)

               Na tomto základě bylo zjištěno, že se indický vývoz do jiných třetích zemí uskutečnil za prodejní ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie. Takto zjištěný cenový rozdíl dosáhl až 46 % a v průměru činil 18 %.

               (49)

               Hodnota indického vývozu do jiných třetích zemí během posuzovaného období vzrostla o více než 30 %. Tento prodej představoval téměř polovinu celkového obratu indických vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v průběhu období přezkumného šetření.

         4.   Dovoz z jiných třetích zemí

               (50)

               Navzdory poklesu spotřeby na trhu Unie o 7 % se objem dovozu z jiných třetích zemí v posuzovaném období zvýšil o 18 %. Podíl tohoto dovozu na trhu tak vzrostl ze 17 % na 22 %.

               (51)

               Je nutno zmínit, že dovoz z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) v posuzovaném období vzrostl o 46 % a dosáhl podílu na trhu ve výši 8,6 % (v porovnání s 5,5 % v roce 2006). Ačkoliv kvůli obecné povaze údajů Eurostatu, které nejsou rozděleny podle druhů výrobků, nebylo možno provést přesné srovnání cen, zdá se, že průměrná cena čínského dovozu do Unie je podstatně vyšší než průměrná cena indického vývozu. Mimoto se zdá, že průměrná cena čínského dovozu odpovídá cenám výrobního odvětví Unie.

               (52)

               Dovoz z Korejské republiky (dále jen „Korea“) do Unie měl v posuzovaném období stálý podíl na trhu ve výši přibližně 3 %. Objem tohoto dovozu klesl souběžně se snižující se spotřebou o 6 %.

               (53)

               Dovoz z jakékoli jiné třetí země měl v průběhu období přezkumného šetření podíl na trhu Unie pro lana ze syntetických vláken nižší než 2 %.

         5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   5.1.   Předběžné poznámky

               (54)

               Byly analyzovány všechny ukazatele újmy uvedené v čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Pokud jde o ukazatele objemu prodeje a podílu výrobců v Unii na trhu, tyto ukazatele byly analyzovány na základě údajů získaných pro všechny výrobce v Unii, tj. výrobní odvětví Unie. Co se týká všech ostatních ukazatelů újmy, jejich zkoumání vycházelo z informací poskytnutých výrobci v Unii zařazenými do vzorku, které byly ověřeny v prostorách jednotlivých společností, jak bylo uvedeno v 15. bodě odůvodnění. Jak již bylo uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, jeden z výrobců v Unii zahájil činnost v průběhu posuzovaného období, jeho údaje proto nebyly v analýze trendů týkajících se ukazatelů újmy použity, aby se zamezilo zkreslení těchto trendů.

         5.2.   Objem prodeje výrobního odvětví Unie

               (55)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období významně snížil, a to o 12 %. Jak již bylo uvedeno ve 44. bodě odůvodnění, spotřeba Unie v posuzovaném období klesla o 7 %, přičemž obzvláště prudký pokles začal od roku 2007. Je třeba zdůraznit, že se objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie snižoval rychlejším tempem než pokles spotřeby:

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (v t)

                           28 393

                           32 161

                           28 911

                           24 955

                              Index (2006=100)

                              100

                              113

                              102

                              88

                              Zdroj:
                              šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)

         5.3.   Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

               (56)

               Vývoj popsaný v předchozím bodě odůvodnění a výše uvedené tabulce měl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření za následek úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu. Snižování podílu výrobního odvětví Unie na trhu bylo trvalé, přičemž celkový úbytek činil 4,6 procentního bodu:

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Podíl výrobního odvětví Unie na trhu (v %)

                           82,7 %

                           80,8 %

                           78,6 %

                           78,1 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              98

                              95

                              94

                              Zdroj:
                              šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku), podnět (výrobci v Unii nezařazení do vzorku)

               (57)

               Je nutno podotknout, že výše uvedený úbytek podílu výrobního odvětví Unie na trhu byl do značné míry zapříčiněn rostoucím podílem čínského dovozu na trhu (viz 50. bod odůvodnění).

         5.4.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (58)

               Souběžně s vývojem objemu prodeje se objem výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku snižoval srovnatelným tempem, a to o 17 % v průběhu posuzovaného období. Výrobní kapacita v témže období vzrostla o 5 %. To mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vedlo ke snížení využití kapacity o 20 %:

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Výroba (v t)

                           11 229

                           12 286

                           12 150

                           9 372

                              Index (2006=100)

                              100

                              109

                              108

                              83

                           Výrobní kapacita (v t)

                           21 510

                           23 467

                           23 278

                           22 480

                              Index (2006=100)

                              100

                              109

                              108

                              105

                           Využití kapacity (v %)

                           52,2 %

                           52,4 %

                           52,2 %

                           41,7 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              100

                              100

                              80

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.5.   Zásoby

               (59)

               Co se týká zásob, výrobci lan ze syntetických vláken udržovali obecně své zásoby na poměrně nízké úrovni, jelikož se většina výroby uskutečňuje na základě poptávky. Bylo možno zaznamenat, že v průběhu posuzovaného období, a zejména v období přezkumného šetření, vykazovaly průměrné zásoby pokles, který byl velkou měrou zapříčiněn snížením výroby lan ze syntetických vláken.

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Konečný stav zásob (v t)

                           1 073

                           982

                           1 156

                           905

                              Index (2006=100)

                              100

                              92

                              108

                              84

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.6.   Prodejní ceny

               (60)

               Průměrné ceny obdobného výrobku prodávaného v Unii výrobci v Unii zařazenými do vzorku se v posuzovaném období do určité míry zvýšily, zejména mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření:

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie (v EUR/t)

                           5 268

                           5 229

                           5 670

                           5 766

                              Index (2006=100)

                              100

                              99

                              108

                              109

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

               (61)

               Je však třeba poznamenat, že výše uvedená průměrná prodejní cena je vypočtena na základě všech druhů výrobku, včetně lan ze syntetických vláken nejvyšší hodnoty, například lan ze syntetických vláken vyrobených ze suroviny s názvem Dyneema. Cenový rozdíl mezi jednotlivými druhy výrobku je skutečně obrovský (viz 19. bod odůvodnění). V minulých letech zvýšilo výrobní odvětví Unie výrobu výrobků vyšší hodnoty. Tato lana ze syntetických vláken mají v jejich sortimentní skladbě tudíž rostoucí podíl. Tyto nedávné změny v sortimentní skladbě jsou jedním z důvodů zvýšení průměrných jednotkových prodejních cen výrobního odvětví Unie.

         5.7.   Ziskovost

               (62)

               Částečně v důsledku platných účinných opatření a částečně díky diverzifikaci sortimentní skladby se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo v celém posuzovaném období zachovat stálou a dobrou úroveň ziskovosti:

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Ziskovost výrobního odvětví Unie (v %)

                           9,7 %

                           11,1 %

                           10,0 %

                           12,4 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              115

                              104

                              128

                              Zdroj:
                              šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.8.   Investice a schopnost získat kapitál

               (63)

               Investice byly v letech 2006 a 2007 na poměrně vysoké úrovni, načež poklesly na polovinu předchozí částky. V průběhu období přezkumného šetření se neuskutečnily prakticky žádné investice.

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Čisté investice (v EUR)

                           3 574 130

                           3 886 212

                           1 941 222

                           168 877

                              Index (2006=100)

                              100

                              109

                              54

                              5

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.9.   Návratnost investic

               (64)

               Souběžně s konstantním vývojem ziskovosti se v posuzovaném období zvýšila i návratnost investic.

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Návratnost investic (v %)

                           21,4 %

                           25,5 %

                           26,1 %

                           28,4 %

                              Index (2006=100)

                              100

                              119

                              122

                              132

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.10.   Peněžní tok

               (65)

               Peněžní tok výrobců v Unii zařazených do vzorku byl v průběhu posuzovaného období na poměrně stálé úrovni:

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Peněžní tok (v EUR)

                           6 033 496

                           7 973 188

                           7 790 847

                           6 911 360

                              Index (2006=100)

                              100

                              132

                              129

                              115

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.11.   Zaměstnanost, produktivita a mzdové náklady

               (66)

               Situace výrobců v Unii zařazených do vzorku, co se týče zaměstnanosti, se mezi roky 2006 a 2008 vyvíjela příznivě. Od roku 2008 do období přezkumného šetření však v důsledku klesající poptávky na trhu došlo ke snížení zaměstnanosti. Pokles poptávky mající za následek snížení výroby vedl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření rovněž k snížení produktivity. Pokud jde o roční mzdové náklady na zaměstnance, ty se až do roku 2008 zvyšovaly, načež v období přezkumného šetření následoval mírný pokles.

                           2006

                           2007

                           2008

                           OPŠ

                           Zaměstnanost (osoby)

                           638

                           665

                           685

                           623

                              Index (2006=100)

                              100

                              104

                              107

                              98

                           Roční mzdové náklady na zaměstnance (v EUR)

                           12 851

                           13 688

                           14 589

                           14 120

                              Index (2006=100)

                              100

                              107

                              114

                              110

                           Produktivita (v t na zaměstnance)

                           17,6

                           18,4

                           17,7

                           15,0

                              Index (2006=100)

                              100

                              105

                              101

                              85

                              Zdroj: šetření (výrobci v Unii zařazení do vzorku)

         5.12.   Růst

               (67)

               Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba Unie snížila o 7 % (viz 44. bod odůvodnění), objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie však poklesl o 12 % a podíl výrobního odvětví Unie na trhu se snížil o 6 procentních bodů (viz 55. a 56. bod odůvodnění). Na druhou stranu, objem skutečného indického dovozu byl kvůli platným opatřením i nadále zanedbatelný, objem dovozu z ostatních zemí však vzrostl o 18 % (především kvůli dovozu z ČLR) a získal dalších 5 procentních bodů podílu na trhu (viz 50. bod odůvodnění). Konstatuje se tudíž, že výrobní odvětví Unie bylo poklesem spotřeby dotčeno více, a zaznamenalo proto významnější úbytek objemu prodeje než ostatní účastníci na trhu.

         5.13.   Velikost dumpingového rozpětí

               (68)

               Kvůli skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku z Indie byl během období přezkumného šetření zanedbatelný, nebylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro skutečný indický dovoz. Je však nutno podotknout, že indický vývoz do přístavů Unie, který nepodléhá celnímu odbavení, významně vzrostl a bylo zjištěno, že se část tohoto prodeje uskutečňovala za dumpingové ceny.

         5.14.   Překonání účinků minulého dumpingu

               (69)

               Bylo analyzováno, zda výrobní odvětví Unie stále ještě překonává účinky minulého dumpingu. Dospělo se k závěru, že se výrobnímu odvětví Unie již do značné míry podařilo tyto účinky překonat vzhledem ke skutečnosti, že byla po dlouhou dobu v platnosti účinná antidumpingová opatření.

         5.15.   Závěr ohledně situace výrobního odvětví Unie

               (70)

               Vzhledem ke skutečnosti, že pokud jde o dovoz lan ze syntetických vláken pocházejících z Indie, byla v platnosti účinná antidumpingová opatření, se zdá, že se výrobnímu odvětví Unie podařilo do značné míry překonat účinky minulého dumpingu působícího újmu.

               (71)

               Nelze však vyvodit závěr, že je situace výrobního odvětví Unie jistá. Ačkoliv se zdá, že určité ukazatele újmy týkající se finančních výsledků výrobců v Unii (zejména ziskovost, návratnost investic a peněžní tok) vykazují poměrně stálou tendenci, ostatní ukazatele újmy (zejména objem prodeje a podíl na trhu, výroba a využití kapacity, jakož i investice) jasně ukazují, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále poměrně nejistá. Poté, co jim byla sdělena zjištění tohoto šetření, jeden z indických výrobců uvedl, že výrobní odvětví Unie během období přezkumného šetření neutrpělo žádnou újmu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nebylo konstatováno, že výrobní odvětví Unie utrpělo v průběhu období přezkumného šetření hmotnou újmu. Avšak závěr učiněný na základě zjištění přezkumu byl ten, že některé ukazatele vykazovaly stálé hodnoty, zatímco ostatní vykazovaly známky újmy.

               (72)

               Některé strany tvrdily, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů újmy nebyl způsoben indickým dovozem, nýbrž celosvětovou hospodářskou krizí a rostoucím tržním podílem čínského dovozu. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že nepříznivý vývoj některých ukazatelů nebyl připisován téměř neexistujícímu dovozu z Indie. Navíc nárůst dovozu z Číny byl zkoumán a neměl žádný dopad na analýzu pravděpodobnosti obnovení dumpingu působícího újmu.

               (73)

               Co se týká životaschopnosti výrobního odvětví Unie obecně, je třeba uvést, že postupné uvádění různých výrobků vyšší hodnoty na trh – jak v rámci Unie, tak i na trzích třetích zemí – znamená, jak se zdá, kladné vyhlídky, pokud jde o dlouhodobou konkurenceschopnost výrobního odvětví Unie, jelikož počet výrobců vyrábějících tato vysoce kvalitní lana ze syntetických vláken je v současnosti na světovém trhu omezený.

         F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

               (74)

               Jak bylo uvedeno ve 25. bodě odůvodnění, vzhledem k zanedbatelnému objemu dovozu dotčeného výrobku z Indie během období přezkumného šetření se analýza zaměřila na pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy.

               (75)

               Jak je podrobně rozvedeno ve 26. až 28. bodě odůvodnění, indičtí vyvážející výrobci mají k dispozici obrovské volné kapacity. Jak bylo objasněno ve 30. až 32. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou mimoto silně orientováni na vývoz a mají pobídku k prodeji svých výrobků ve velkém objemu na vývozních trzích. Jak bylo navíc uvedeno ve 31. bodě odůvodnění, indičtí výrobci jsou silně a ve stále větší míře přítomni v přístavech Unie. Na základě těchto důvodů lze vyvodit závěr, že je velmi pravděpodobné, že by dovoz z Indie do Unie dosáhl v krátkém čase značného objemu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

               (76)

               Jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění, v případě neexistence opatření je pravděpodobné, že dojde k obnovení indického dovozu za dumpingové ceny. Jak je zmíněno ve 47. a 48 bodě odůvodnění, bylo mimoto rovněž zjištěno, že skutečnost, že prodejní ceny indických výrobců jsou v průměru o 18 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie (a tento cenový rozdíl může dosáhnout až 46 %), zřejmě naznačuje, že v případě neexistence opatření budou indičtí výrobci pravděpodobně vyvážet dotčený výrobek na trh Unie za ceny podstatně nižší, než jsou ceny výrobního odvětví Unie, tj. je pravděpodobné, že jejich ceny budou představovat podbízení vůči prodejním cenám výrobců v Unii.

               (77)

               Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že v případě neexistence opatření je velmi pravděpodobné, že se indický dovoz dotčeného výrobku obnoví ve značném množství a s cenami podstatně nižšími, než jsou ceny výrobního odvětví Unie.

               (78)

               Vzhledem k poměrně nejisté situaci výrobního odvětví Unie (jak je vysvětleno v 71. a 72. bodě odůvodnění) je pravděpodobné, že případné obnovení indického dumpingového dovozu ve velkém za ceny nižší než ceny v Unii bude znamenat újmu pro výrobní odvětví Unie. Je zejména pravděpodobné, že rozsáhlé obnovení dumpingového dovozu bude mít za následek další úbytky podílu na trhu a objemu prodeje výrobního odvětví Unie, což povede k snížení výroby a poklesu zaměstnanosti. To bude mít spolu se značným cenovým tlakem v důsledku dovozu s nižšími cenami, než jsou prodejní ceny výrobců v Unii, za následek rychlé a vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

               (79)

               Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že pokud by opatření pozbyla platnosti, je pravděpodobné obnovení újmy způsobené obnoveným dumpingovým dovozem dotčeného výrobku z Indie.

         G.   ZÁJEM UNIE

   1.   Předběžné poznámky

               (80)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo ověřeno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie.

               (81)

               Určení zájmu Unie bylo založeno na posouzení všech jednotlivých dotčených zájmů, tj. zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců, obchodníků, velkoobchodníků a průmyslových uživatelů dotčeného výrobku.

               (82)

               Je třeba připomenout, že se v předchozích šetřeních nemělo za to, že by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Toto šetření je mimoto přezkumem před pozbytím platnosti, analyzuje tudíž situaci, v níž jsou zavedena antidumpingová opatření.

               (83)

               Na tomto základě se zkoumalo, zda navzdory závěru o pravděpodobnosti obnovení dumpingu a pravděpodobném obnovení újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.

         2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (84)

               Jak již bylo uvedeno v 56. a 73. bodě odůvodnění, výrobnímu odvětví Unie se podařilo zachovat významný, i když snižující se podíl na trhu a současně diverzifikovat sortimentní skladbu zavedením vysoce kvalitních lan ze syntetických vláken. Lze proto usuzovat, že výrobní odvětví Unie zůstalo ze strukturálního hlediska životaschopné.

               (85)

               Vzhledem k závěrům ohledně situace výrobního odvětví v Unii, které jsou uvedeny v 70. až 72. bodě odůvodnění, a podle tvrzení týkajících se analýzy pravděpodobnosti obnovení újmy (jak bylo objasněno v 74. až 79. bodě odůvodnění) lze mít rovněž za to, že je pravděpodobné, že by výrobní odvětví Unie zaznamenalo vážné zhoršení finanční situace, pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, a to by vedlo k obnovení podstatné újmy.

               (86)

               Vzhledem k předpokládaným objemům a cenám dovozu dotčeného výrobku z Indie by bylo výrobní odvětví Unie skutečně vystaveno vážnému riziku. Jak je objasněno v 78. bodě odůvodnění, tento dovoz by měl za následek další snížení podílu výrobního odvětví Unie na trhu, objemu prodeje a zaměstnanosti a rovněž by stlačil jeho ceny, což by nakonec vedlo k zhoršení jeho ziskovosti na podobné negativní úrovně, jaké byly zjištěny v původním šetření.

               (87)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a s ohledem na neexistenci údajů prokazujících opak se vyvozuje závěr, že by zachování stávajících opatření nebylo v rozporu se zájmem výrobního odvětví Unie.

         3.   Zájem dovozců/obchodníků, kteří nejsou ve spojení

               (88)

               Komise zaslala dotazníky deseti dovozcům/obchodníkům, kteří nejsou ve spojení. Pouze jedna z těchto společností zaslala odpověď a vyslovila své námitky. Jelikož je však tato společnost ve spojení s jedním indickým výrobcem lan ze syntetických vláken, nelze ji považovat za dovozce, který není ve spojení. Poněvadž je společnost dovozcem ve spojení, její zájem je neoddělitelně spojen se zájmem indického výrobce.

               (89)

               Za této situace se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody, které by naznačovaly, že by zachování opatření do značné míry nepříznivě ovlivnilo dotčené dovozce/obchodníky, kteří nejsou ve spojení.

         4.   Zájem uživatelů

               (90)

               Komise zaslala dopis jednomu průmyslovému sdružení uživatelů dotčeného výrobku. Žádný uživatel neposkytl úplnou odpověď na dotazník a od sdružení nebyla obdržena žádná písemná podání.

               (91)

               Vzhledem k neexistující spolupráci ze strany uživatelů a s ohledem na skutečnost, že dopad antidumpingových opatření bude ve srovnání s ostatními náklady hlavních uživatelských výrobních odvětví, jako je stavba lodí, projektování a provozování námořních plovoucích plošin, pravděpodobně zanedbatelný, se vyvozuje závěr, že zachování opatření nebude mít na tyto uživatele v zásadě nepříznivý dopad.

         5.   Závěr

               (92)

               Lze předpokládat, že zachování opatření zajistí, aby během krátké doby nedošlo k obnovení indického dumpingového dovozu na trh Unie ve značném množství. Výrobní odvětví Unie bude mít proto i nadále prospěch z podmínek hospodářské soutěže na trhu Unie a snížení hrozby uzavírání podniků a poklesu zaměstnanosti. Očekává se rovněž, že tyto příznivé účinky zaručí podmínky pro rozvoj inovačních, technicky zdokonalených výrobků pro nová a specializovaná použití ze strany výrobního odvětví Unie.

               (93)

               Je nutno rovněž zmínit, že na základě zvážení zájmu dovozců/obchodníků a rovněž uživatelů v Unii se zdá, že neexistují žádné přesvědčivé důvody prokazující, že by zachování opatření mělo značný nepříznivý dopad.

               (94)

               Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dopadu zachování opatření na jednotlivé účastníky na trhu Unie se vyvozuje závěr, že zachování opatření není v rozporu se zájmem Unie.

         H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (95)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti, mimo jiné obrovské volné kapacity indických výrobců, jejich silnou orientaci na vývoz a rostoucí přítomnost v blízkosti trhu Unie, ceny jejich vývozu na trhy ostatních třetích zemí, u nichž bylo zjištěno, že jsou nižší než běžná hodnota a rovněž podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření, jakož i poměrně nejistou situaci výrobního odvětví Unie je pravděpodobné, že pokud by opatření pozbyla platnosti, došlo by pravděpodobně k obnovení dumpingového dovozu z Indie působícího újmu.

               (96)

               Všechny dotčené strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí doporučit zachování stávajících opatření v současné podobě. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky, nebyly však předloženy žádné námitky, které by odůvodňovaly změnu výše uvedených zjištění. Tvrzeními souvisejícími se sdělením zjištění přezkumu příslušným stranám se zabývají příslušné body odůvodnění tohoto nařízení.

               (97)

               Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by (jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení) antidumpingová cla uložená nařízením (ES) č. 1736/2004 měla být zachována.

               (98)

               Aniž by se opomíjela skutečnost, že byla zjištěna pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu, vyznačuje se toto řízení zvláštními okolnostmi, zejména dlouhou dobou trvání platných opatření, jejichž platnost již byla jednou prodloužena, a velmi omezeným množstvím skutečného dovozu z Indie, jak je uvedeno v 21. až 24. bodě odůvodnění. Tyto skutečnosti by se měly přiměřeně zohlednit v době prodloužené platnosti antidumpingových opatření, která by měla činit tři roky. Poté, co mu byla sdělena zjištění přezkumu, žadatel uvedl, že by opatření měla být prodloužena o pět let a že výše uvedené úvahy neodůvodňují prodloužení na kratší dobu.

               (99)

               Obvykle prodloužení opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení platí na pět let. Šetření dospělo k závěru, že situace výrobního odvětví Unie byla na konci období přezkumného šetření stále velmi nejistá a že se dlouhou dobu potýkalo s finančními těžkostmi, jak bylo konstatováno v původním šetření. Ještě se proto zcela nezotavilo z dumpingu působícího újmu. Řada klíčových ukazatelů však naznačila, že uložení opatření již přineslo určitá podstatná zlepšení. Z analýzy této komplexní situace vyplývá, že k úplnému a důkladnému zotavení z jakýchkoli minulých účinků dumpingu působícího újmu pravděpodobně dojde v době kratší, než je obvyklých pět let. Usuzuje se, že s ohledem na analýzu celkové újmy a pravděpodobný vývoj na trhu během platnosti opatření by období tří let mělo být dostačující k tomu, aby došlo k úplnému hospodářskému a finančnímu zotavení výrobního odvětví Unie. Z těchto důvodů se nejeví jako nutné zachovat opatření po delší dobu.

               (100)

               Usuzuje se proto, že by prodloužení opatření o celé pětileté období nebylo plně doloženo skutečnostmi zjištěnými při šetření, a že by doba platnosti opatření měla být proto omezena na tři roky.

               (101)

               Individuální sazba antidumpingového cla uvedená v článku 2 tohoto nařízení byla stanovena na základě zjištění původního šetření. Odráží proto situaci dotčené společnosti zjištěnou v průběhu šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného na „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výhradně na dovoz výrobků pocházejících z Indie a vyráběných dotyčnou společností, tedy konkrétně uvedenou právnickou osobou. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v článku 1, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenou společností, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celostátnímu clu.

               (102)

               S veškerými žádostmi o použití individuální antidumpingové celní sazby (např. po změně názvu subjektu nebo po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakýchkoli změnách v činnostech společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz motouzů, šňůr, provazů a lan, též splétaných nebo oplétaných, též impregnovaných, povrstvených, potažených nebo opláštěných pryží nebo plasty, z polyethylenu nebo polypropylenu, jiných než vázací nebo balicí motouzy, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), jakož i z jiných syntetických vláken z nylonu nebo jiných polyamidů nebo z polyesterů, o délkové hmotnosti vyšší než 50 000 decitex (5 g/m), v současnosti kódů KN 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 a 5607 50 19, pocházejících z Indie.
   2.   Sazba antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Společnost

               Celní sazba

               Doplňkový kód TARIC

               Garware Wall Ropes Ltd

               53,0 %

               8755

               Všechny ostatní společnosti

               82,0 %

               8900

         3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije je po dobu tří let roky.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. prosince 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         J. SCHAUVLIEGE

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 183, 26.6.1998, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 311, 8.10.2004, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 240, 7.10.2009, s. 6.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 170/2013 ze dne 25. února 2013 , kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení Chorvatska

text:
               27.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 55/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 170/2013
   ze dne 25. února 2013,
   kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení Chorvatska
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na smlouvu o přistoupení Chorvatska, a zejména na čl. 3 odst. 4 této smlouvy,
   s ohledem na akt o přistoupení Chorvatska, a zejména na články 41 a 16 tohoto aktu ve spojení s bodem 4 oddílu 3 písm. a) přílohy IV tohoto aktu a článek 18 tohoto aktu ve spojení s částí II oddílu 4 přílohy V tohoto aktu,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pravidla týkající se režimu pro výrobu a obchod v rámci trhu s cukrem vložená do nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), aktem o přistoupení Chorvatska mají být použitelná ode dne 1. července 2013 za podmínky, že akt o přistoupení vstoupí v platnost k tomuto dni. V hospodářském roce 2012/13 se však veškerá výroba řepného cukru Chorvatska uskuteční podle vnitrostátního režimu. Proto je třeba stanovit přechodná opatření, aby se přešlo od režimů platných v Chorvatsku pro výrobu a obchod na režimy stanovené v nařízení (ES) č. 1234/2007. V důsledku toho by se ustanovení o minimálních cenách cukrové řepy, mezioborových dohodách, výrobní dávce, režimu kvót a přidělování kvót stanovená v článcích 49, 50, 51, v čl. 55 odst. 1 písm. b) a v článku 56 nařízení (ES) č. 1234/2007 neměla v hospodářském roce 2012/13 používat pro Chorvatsko.

               (2)

               V souladu s aktem o přistoupení je pro Chorvatsko na období nejvýše tří hospodářských let vyhrazena roční dovozní kvóta 40 000 tun surového třtinového cukru určeného k rafinaci s dovozním clem ve výši 98 EUR za tunu.

               (3)

               Dovozní licence vydané v rámci celních kvót otevřených tímto nařízením by měly být vyhrazeny schváleným rafineriím v Chorvatsku zabývajícím se výhradně rafinací.

               (4)

               Existuje značné nebezpečí narušení trhů v odvětví cukru, které by způsobily produkty dovezené za účelem spekulace do Chorvatska před jeho přistoupením. Za účelem zabránění takovým spekulačním obchodům nebo jiným narušením trhu je třeba přijmout ustanovení usnadňující přechod. Aby se zohlednily zvláštnosti odvětví cukru, je třeba přijmout zvláštní pravidla.

               (5)

               Je třeba přijmout opatření, která by hospodářským subjektům znemožnila vyhnout se uplatňování poplatků na některé produkty v odvětví cukru ve volném oběhu tím, že zboží, které již bylo propuštěno do volného oběhu buď v Unii ve složení k 30. červnu 2013 nebo v Chorvatsku před přistoupením v režimu s podmíněným osvobozením od cla, buď dočasně uskladní nebo ho umístí do jednoho z celně schválených určení nebo celních režimů uvedených v čl. 4 odst. 15 písm. b) a odst. 16 písm. b) až g) nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (2).

               (6)

               V souladu s aktem o přistoupení má být Chorvatsku za množství zásob cukru nebo isoglukózy, která převyšují běžnou zásobu převáděnou do dalšího období, účtována platba do souhrnného rozpočtu Unie.

               (7)

               Stanovení přebytečných množství by měla provést Komise na základě vývoje obchodu a výrobního a spotřebního trendu v Chorvatsku v období od 1. července 2009 do 30. června 2013. Kromě cukru a isoglukózy by se toto stanovení mělo použít i na jiné produkty s vysokým obsahem ekvivalentu přidaného cukru, které by rovněž mohly být předmětem spekulací. Pokud stanovené přebytečné množství cukru a isoglukózy nebude odstraněno z trhu Unie do 31. října 2014, Chorvatsko by mělo nést za příslušné množství finanční odpovědnost.

               (8)

               Platba, která má být Chorvatsku účtována, by měla odrážet náklady související s dopadem přebytečných zásob na trh Unie s cukrem. Proto by částka, která má být v případě neodstranění přebytečných zásob účtována Chorvatsku a přidělena do rozpočtu Unie, měla být vypočítána na základě nejvyššího kladného rozdílu mezi průměrnou tržní cenou cukru v Unii a světovou tržní cenou bílého cukru v období od 1. července 2013 do 31. října 2014, navýšeného o 50 EUR za tunu. Částka 50 EUR za tunu odpovídá standardní odchylce v cenách v členských státech od průměrné ceny bílého cukru během posledních 12 měsíců. Navýšení je proto třeba, aby se zohlednila skutečnost, že ceny bílého cukru v různých regionech Unie se mohou lišit od měsíčního průměru zveřejňovaného Komisí. Pro účely uvedeného výpočtu by se měsíční průměr kotací pro bílý cukr na londýnském termínovém trhu č. 5 měl považovat za světovou tržní cenu pro nejbližší měsíc dodávky, v němž lze uskutečnit obchod s bílým cukrem.

               (9)

               V zájmu Unie i Chorvatska je předcházet hromadění přebytečných zásob a v každém případě být schopen identifikovat hospodářské subjekty zapojené do velkých spekulativních obchodů. Za tímto účelem by Chorvatsko mělo ke dni 1. července 2013 mít zaveden systém, který umožní identifikaci hospodářských subjektů nebo jednotlivců, kteří za takový vývoj nesou odpovědnost. Tento systém by měl Chorvatsku umožnit identifikovat hospodářské subjekty, které přispěly do soukromých přebytečných zásob s úmyslem získat v nejvyšší možné míře zpět platby uhrazené do rozpočtu Unie. Chorvatsko by mělo tento systém používat s cílem přimět identifikované hospodářské subjekty, aby svá přebytečná množství odstranily z trhu Unie. Pokud hospodářské subjekty odpovědné za soukromé přebytečné zásoby nejsou schopny poskytnout řádný důkaz o jejich odstranění, je nezbytné, aby Chorvatsko těmto subjektům účtovalo určitou částku. Je vhodné stanovit tuto částku v dostatečné výši k tomu, aby dotyčné hospodářské subjekty odradila od zachování svých soukromých přebytečných zásob, čímž se zabrání veškerým rizikům hromadění zásob v Chorvatsku. Z důvodů jednotnosti by částka, kterou má Chorvatsko účtovat za identifikované přebytečné zásoby, měla činit 500 EUR za tunu (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny) neodstraněných přebytečných zásob. Tato částka se rovná částce stanovené pro poplatek podle článku 3 nařízení Komise (ES) č. 967/2006 ze dne 29. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o výrobu cukru nad rámec kvóty (3). I když mohou k soukromým přebytečným zásobám přispět hospodářské subjekty i domácnosti, bude se s největší pravděpodobností jednat o hospodářské subjekty a nelze požadovat, aby k uvedené částce přispěly domácnosti.

               (10)

               Pro stanovení přebytečných zásob a odstranění identifikovaných přebytečných zásob by Chorvatsko mělo Komisi poskytnout nejnovější statistické údaje o obchodu, produkci a spotřebě dotčených produktů, jakož i důkaz o odstranění identifikovaných přebytečných zásob z trhu ve lhůtě, kterou určí Komise.

               (11)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   KAPITOLA I

      PŘECHODNÁ OPATŘENÍ S OHLEDEM NA PŘÍSTUP CHORVATSKA

      ODDÍL 1

         Použitelnost jednotného nařízení o společné organizaci trhů na odvětví cukru

   Článek 1
   Použitelnost některých ustanovení nařízení (ES) č. 1234/2007
   Pro hospodářský rok 2012/13 se na Chorvatsko nepoužijí články 49, 50, 51, čl. 55 odst. 1 písm. b) a článek 56 nařízení (ES) č. 1234/2007.
   Článek 56 se však v roce 2013 použije pro přidělení vnitrostátních kvót, které se použijí pro hospodářský rok 2013/14.

      ODDÍL 2

         Otevření celních kvót pro rafinaci

   Článek 2
   Otevření celní kvóty na dovoz surového třtinového cukru určeného k rafinaci
   1.   Na období od 1. července do 30. září 2013 se otevírá celní kvóta ve výši 40 000 tun na dovoz surového třtinového cukru určeného k rafinaci kódu KN 1701 14 10 z jakékoli třetí země, s clem ve výši 98 EUR za tunu.
   2.   Pro každý z hospodářských roků 2013/14 a 2014/15 se otevírá celní kvóta ve výši 40 000 tun na dovoz surového třtinového cukru určeného k rafinaci kódu KN 1701 14 10 z jakékoli třetí země, s clem ve výši 98 EUR za tunu.
   3.   Množství dovezená podle tohoto nařízení se označí pořadovým číslem 09.4367.
   Článek 3
   Použitelnost nařízení Komise (ES) č. 891/2009 (4)

   Pro dovoz cukru v rámci celních kvót otevřených tímto nařízením se použijí pravidla pro dovozní licence a správu některých celních kvót Unie v odvětví cukru stanovená v nařízení (ES) č. 891/2009, nestanoví-li článek 4 jinak.
   Článek 4
   Dovozní licence
   1.   Žádosti o dovozní licence na množství uvedená v čl. 2 odst. 1 a 2 se předloží příslušným orgánům Chorvatska.
   2.   Žádosti o dovozní licence smějí být podávány pouze rafineriemi zabývajícími se výhradně rafinací usazenými na území Chorvatska a schválenými v souladu s článkem 57 nařízení (ES) č. 1234/2007.
   3.   Odchylně od čl. 5 odst. 1 nařízení (ES) č. 891/2009 se žádosti o dovozní licence na množství uvedené v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení mohou podávat až od 1. července 2013.
   4.   V žádostech o dovozní licence a v licencích se uvedou tyto údaje:

               a)

               v kolonkách 17 a 18: množství surového cukru, která nesmí přesáhnout množství uvedená v čl. 2 odst. 1 a 2;

               b)

               v kolonce 20: nejméně jeden z údajů uvedených v části A přílohy;

               c)

               v kolonce 24 (u licencí): nejméně jeden z údajů uvedených v příloze části B.

         5.   Dovozní licence vydané podle tohoto nařízení jsou platné pouze pro dovoz do Chorvatska. Platí:

               a)

               do 31. ledna 2014, pokud jde o celní kvótu uvedenou v čl. 2 odst. 1;

               b)

               do konce dotyčného hospodářského roku, pokud jde o celní kvótu uvedenou v čl. 2 odst. 2.

         KAPITOLA II

      PŘECHODNÁ OPATŘENÍ ZA ÚČELEM ZABRÁNĚNÍ SPEKULACI A NARUŠENÍ TRHU

   Článek 5
   Definice
   Pro účely této kapitoly se použijí tyto definice:

               a)

               „cukrem“ se rozumí:

                           i)

                           řepný cukr a třtinový cukr v pevném stavu kódu KN 1701,

                           ii)

                           cukerný sirup kódů KN 1702 60 95 a 1702 90 95,

                           iii)

                           inulinový sirup kódů KN 1702 60 80 a 1702 90 80;

               b)

               „isoglukózou“ se rozumí produkt kódů KN 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10, 1702 90 30 a 2106 90 30;

               c)

               „zpracovanými produkty“ se rozumí produkty s obsahem přidaného cukru/ekvivalentu cukru přesahujícím 10 %, které jsou výsledkem zpracování zemědělských produktů;

               d)

               „fruktózou“ se rozumí chemicky čistá fruktóza kódu KN 1702 50 00.

      ODDÍL 1

         Produkty, na které se k datu přistoupení vztahují zvláštní celní určení a celní režimy

   Článek 6
   Režim s podmíněným osvobozením od cla
   Odchylně od oddílu 5 přílohy IV aktu o přistoupení se z produktů kódů KN 1701, 1702, 1704, 1904, 1905, 2006, 2007, 2009, 2105 a 2202, které jsou v Chorvatsku ke dni 1. července 2013 dočasně uskladněny podle článků 50 a 51 nařízení (EHS) č. 2913/92 nebo v rámci jednoho z celních určení nebo celních režimů uvedených v čl. 4 odst. 15 písm. b) a odst. 16 písm. b) až g) uvedeného nařízení, vybírá dovozní clo v souladu s přílohou I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (5) a jakékoli dodatečné clo použitelné ke dni vzniku celního dluhu.

      ODDÍL 2

         Přebytečná množství

   Článek 7
   Stanovení přebytečných množství
   1.   Komise do 31. ledna 2014 stanoví pro Chorvatsko postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007:

               a)

               množství cukru v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů (v ekvivalentu bílého cukru);

               b)

               množství isoglukózy (sušina);

               c)

               množství fruktózy

         přesahující množství považované ke dni 1. července 2013 za běžnou zásobu převáděnou do dalšího období a které má být odstraněno z trhu na náklady Chorvatska.
   2.   Pro stanovení přebytečných množství podle odstavce 1 se zejména zohlední vývoj od 1. července 2012 do 30. června 2013 v porovnání s předchozími třemi roky, které se počítají od 1. července 2009 do 30. června 2012:

               a)

               dovezená a vyvezená množství cukru v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů, isoglukózy a fruktózy;

               b)

               produkce, spotřeba a zásoby cukru a isoglukózy;

               c)

               okolnosti, za nichž byly zásoby vytvořeny.

         Článek 8
   Stanovení přebytečných množství na úrovni hospodářských subjektů
   1.   Chorvatsko ke dni 1. července 2013 zavede systém umožňující stanovit na úrovni hospodářských subjektů obchodovaná nebo vyrobená přebytečná množství cukru v nezměněném stavu nebo ve formě zpracovaných produktů, isoglukózy nebo fruktózy. Tento systém zejména spočívá ve sledování dovozu, daňovém dohledu, šetření založeném na účtech a fyzických zásobách hospodářských subjektů a zahrnuje opatření, jako jsou jistoty na pokrytí rizika a dovozní licence.
   Identifikační systém je založen na hodnocení rizika, které řádně zohlední zejména tato kritéria:

               a)

               druh činnosti dotčených hospodářských subjektů;

               b)

               skladovací kapacitu;

               c)

               rozsah hospodářské činnosti.

         2.   Chorvatsko použije identifikační systém uvedený v odstavci 1, aby přimělo dotčené hospodářské subjekty, aby na vlastní náklady odstranily z trhu množství cukru nebo isoglukózy rovnající se jejich individuálnímu přebytečnému množství.
   Článek 9
   Odstranění přebytečných množství
   1.   Chorvatsko bez zásahu Unie do 31. října 2014 zajistí odstranění z trhu množství cukru nebo isoglukózy, které se rovná přebytečnému množství podle čl. 7 odst. 1.
   2.   K odstranění přebytečných množství stanovených podle článku 7 dojde bez podpory Unie těmito způsoby:

               a)

               vývozem z Unie, který bez vnitrostátní podpory provedou identifikované hospodářské subjekty;

               b)

               použitím v odvětví paliv;

               c)

               denaturací na krmivo bez podpory v souladu s hlavami III a IV nařízení Komise (EHS) č. 100/72 (6).

         Článek 10
   Částka, jež má být účtována v případě přebytečných množství
   Pokud celková množství stanovená Komisí v souladu s čl. 7 odst. 1 přesahují celková množství uvedená v článku 8, účtuje se Chorvatsku částka rovnající se rozdílu mezi uvedenými čísly (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny) vynásobenému nejvyšším kladným rozdílem mezi průměrnou tržní cenou cukru v Unii vykazovanou měsíčně v souladu s článkem 14 nařízení Komise (ES) č. 952/2006 (7) a měsíční průměrnou kotací (v eurovém ekvivalentu) bílého cukru na londýnském termínovém trhu č. 5 na nejbližší období v době od 1. července 2013 do 31. října 2014. Tato částka se zvýší o 50 EUR za tunu. Účtovaná částka se do 30. června 2015 přidělí do rozpočtu Unie.
   Článek 11
   Důkazy o odstranění předložené hospodářskými subjekty
   1.   Do 31. ledna 2015 předloží dotčené hospodářské subjekty Chorvatsku uspokojivý důkaz o tom, že v souladu s čl. 9 odst. 2 na vlastní náklady odstranily svá individuální přebytečná množství cukru a isoglukózy stanovená podle článku 8.
   2.   Při odstranění cukru nebo isoglukózy podle čl. 9 odst. 2 písm. a) se důkaz o odstranění skládá:

               a)

               z vývozních licencí vydaných podle nařízení Komise (ES) č. 951/2006 (8) a (ES) č. 376/2008 (9);

               b)

               z příslušných dokladů podle článků 31 a 32 nařízení (ES) č. 376/2008, které jsou nezbytné pro uvolnění jistoty.

         Žádost o vývozní licenci podle prvního pododstavce obsahuje v kolonce 20 tento údaj:
   „na vývoz podle čl. 9 odst. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013“.
   Vývozní licence obsahuje v kolonce 22 tento údaj:
   „určeno na vývoz bez náhrady … (množství, pro které byla tato licence vydána) kg“.
   Vývozní licence je platná ode dne svého vydání do 31. října 2014.
   3.   Pokud nebude předložen důkaz o odstranění podle odstavců 1 a 2, Chorvatsko účtuje dotčenému hospodářskému subjektu částku ve výši jeho individuálního přebytečného množství stanoveného podle článku 8, které se vynásobí částkou 500 EUR za tunu (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny). Tato částka se přidělí do státního rozpočtu Chorvatska.
   Článek 12
   Důkaz o odstranění předložený Chorvatskem
   1.   Chorvatsko předloží Komisi do 28. února 2015 důkaz o tom, že přebytečné množství uvedené v čl. 7 odst. 1 bylo odstraněno z trhu Unie v souladu se způsobem uvedeným v čl. 9 odst. 2, a u každého použitého způsobu uvede odstraněné množství.
   2.   Pokud není pro celé přebytečné množství nebo jeho část předložen důkaz o odstranění z trhu Unie v souladu s odstavcem 1, účtuje se Chorvatsku částka rovnající se množství, jež nebylo odstraněno (v ekvivalentu bílého cukru nebo sušiny) vynásobenému nejvyšším kladným rozdílem mezi průměrnou tržní cenou cukru v Unii vykazovanou měsíčně v souladu s článkem 14 nařízení (ES) č. 952/2006 a měsíční průměrnou kotací (v eurovém ekvivalentu) bílého cukru na londýnském termínovém trhu č. 5 na nejbližší období v době od 1. července 2013 do 31. října 2014. Tato částka se zvýší o 50 EUR za tunu. Z výsledné celkové částky se odečtou veškeré částky účtované podle článku 10 tohoto nařízení.
   Uvedená částka se do 30. června 2015 přidělí do rozpočtu Unie.
   Částky uvedené v prvním pododstavci a v článku 10 se do 30. dubna 2015 stanoví postupem podle čl. 195 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 na základě sdělení, které Chorvatsko učiní podle odstavce 1 tohoto článku.
   Článek 13
   Kontrola
   1.   Chorvatsko přijme nezbytná opatření k provedení této kapitoly a zavede kontrolní postupy nezbytné k odstranění přebytečného množství podle čl. 7 odst. 1.
   2.   Chorvatsko sdělí Komisi do 30. září 2013:

               a)

               údaje o systému zavedeném za účelem stanovení přebytečných množství podle článku 8;

               b)

               množství cukru, isoglukózy, fruktózy a zpracovaných produktů dovezených a vyvezených měsíčně v období od 1. července 2009 do 30. června 2013, které sdělí nezávisle pro vývoz a pro dovoz určený do:

                           i)

                           Unie ve složení k 30. červnu 2013,

                           ii)

                           třetích zemí;

               c)

               na období od 1. července 2009 do 30. června 2013 množství cukru a isoglukózy vyrobená ročně, rozdělená případně na produkci v rámci kvóty a produkci mimo kvótu, rafinovaná z dovezeného surového cukru a ročně spotřebovaná;

               d)

               na období od 1. července 2009 do 30. června 2013 zásoby cukru a isoglukózy ke dni 1. července každého roku.

         KAPITOLA III

      ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ

   Článek 14
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost s výhradou vstupu a dnem vstupu v platnost smlouvy o přistoupení Chorvatska.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. února 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 176, 30.6.2006, s. 22.

      (4)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

      (5)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 12, 15.1.1972, s. 15.

      (7)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 39.

      (8)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (9)  Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 3.

      PŘÍLOHA
      ČÁST A

         Údaje uvedené v čl. 4 odst. 4 písm. b)

                  —

                  :

                  bulharsky

                  :

                  Преференциална сурова тръстикова захар за рафиниране, внесена в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  španělsky

                  :

                  Azúcar de caña en bruto preferencial, que se destine al refinado, importado de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  česky

                  :

                  Preferenční surový třtinový cukr určený k rafinaci, dovezený podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  dánsky

                  :

                  Præferencerårørsukker til raffinering, importeret i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  německy

                  :

                  Präferenzrohrohrzucker zur Raffination, eingeführt gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  estonsky

                  :

                  Sooduskorra alusel rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artikli 2 kohaselt imporditav rafineerimiseks ettenähtud toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  řecky

                  :

                  Προτιμησιακή ακατέργαστη ζάχαρη ζαχαροκάλαμου για ραφινάρισμα, που εισάγεται σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  anglicky

                  :

                  Preferential raw cane sugar for refining, imported in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  francouzsky

                  :

                  Sucre de canne brut préférentiel destiné au raffinage, importé conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  italsky

                  :

                  Zucchero di canna greggio preferenziale destinato alla raffinazione, importato conformemente all’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  lotyšsky

                  :

                  rafinēšanai paredzēts preferenciāls niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  litevsky

                  :

                  Lengvatinėmis sąlygomis pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį importuotas rafinuoti skirtas žaliavinis cukranendrių cukrus. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  maďarsky

                  :

                  A 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban behozott, finomításra szánt kedvezményes nyers nádcukor. Tételszám (tételszám az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  maltsky

                  :

                  Zokkor tal-kannamieli preferenzjali mhux maħdum għar-raffinar, importat skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  nizozemsky

                  :

                  Preferentiële ruwe rietsuiker voor raffinage die wordt ingevoerd overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  polsky

                  :

                  Preferencyjny surowy cukier trzcinowy przeznaczony do rafinacji, przywieziony zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  portugalsky

                  :

                  Açúcar bruto de cana preferencial para refinação, importado em conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (UE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  rumunsky

                  :

                  Zahăr brut preferențial din trestie de zahăr destinat rafinării, importat în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  slovensky

                  :

                  Preferenčný surový trstinový cukor na rafináciu, dovážaný v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  slovinsky

                  :

                  Preferencialni uvoz surovega trsnega sladkorja za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  finsky

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitettu etuuskohteluun oikeutettu raaka ruokosokeri, tuotu täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  švédsky

                  :

                  Förmånsrårörsocker för raffinering, importerat i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  chorvatsky

                  :

                  Preferencijalni sirovi šećer od šećerne trske za rafiniranje, uvezen u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)

            ČÁST B

         Údaje uvedené v čl. 4 odst. 4 písm. c)

                  —

                  :

                  bulharsky

                  :

                  Внос с мито 98 EUR на тон за сурова тръстикова захар за рафиниране със стандартно качество в съответствие с член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 170/2013. Пореден номер (поредният номер, който трябва да се впише в съответствие с член 2, параграф 3 от посочения регламент)

                  —

                  :

                  španělsky

                  :

                  Importación con un derecho de 98 EUR por tonelada de azúcar de caña en bruto de calidad estándar que se destine al refinado, de conformidad con el artículo 2 del Reglamento de Ejecución (UE) no 170/2013. No de orden (el número de orden se insertará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 2, apartado 3, de dicho Reglamento)

                  —

                  :

                  česky

                  :

                  Dovoz surového třtinového cukru standardní jakosti určeného k rafinaci s clem ve výši 98 EUR za tunu podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013. Pořadové číslo (pořadové číslo se vloží v souladu s čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení)

                  —

                  :

                  dánsky

                  :

                  Import til en told på 98 EUR/ton rårørsukker af standard kvalitet til raffinering i henhold til artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 170/2013. Løbenummer (der indsættes løbenummer i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i nævnte forordning)

                  —

                  :

                  německy

                  :

                  Einfuhr zum Zollsatz von 98 EUR je Tonne Rohzucker der Standardqualität gemäß Artikel 2 der Durchführungsverordnung (EU) Nr. 170/2013. Laufende Nummer (gemäß Artikel 2 Absatz 3 der genannten Verordnung einzusetzen)

                  —

                  :

                  estonsky

                  :

                  Vastavalt rakendusmääruse (EL) nr 170/2013 artiklile 2 tollimaksumääraga 98 eurot tonni kohta imporditud rafineerimiseks ette nähtud standardkvaliteediga toor-roosuhkur. Seerianumber (märgitakse vastavalt kõnealuse määruse artikli 2 lõikele 3)

                  —

                  :

                  řecky

                  :

                  Εισαγωγή με δασμό 98 ευρώ ανά τόνο ακατέργαστης ζάχαρης ζαχαροκάλαμου του ποιοτικού τύπου για ραφινάρισμα σύμφωνα με το άρθρο 2 του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 170/2013. Αύξων αριθμός (συμπληρώνεται ο αύξων αριθμός σύμφωνα με το άρθρο 2 παράγραφος 3 του εν λόγω κανονισμού)

                  —

                  :

                  anglicky

                  :

                  Import at a duty of EUR 98 per tonne of standard-quality raw cane sugar for refining in accordance with Article 2 of Implementing Regulation (EU) No 170/2013. Order No (order number to be inserted in accordance with Article 2(3) of that Regulation)

                  —

                  :

                  francouzsky

                  :

                  Importation à un droit de 98 EUR par tonne de sucre de canne brut destiné au raffinage de la qualité type conformément à l’article 2 du règlement d'exécution (UE) no 170/2013. Numéro d’ordre (numéro d’ordre à insérer conformément à l’article 2, paragraphe 3, dudit règlement)

                  —

                  :

                  italsky

                  :

                  Importazione con un dazio di 98 EUR/t di zucchero di canna greggio della qualità tipo destinato alla raffinazione a norma dell’articolo 2 del regolamento di esecuzione (UE) n. 170/2013. Numero d’ordine (inserire in base all’articolo 2, paragrafo 3, del suddetto regolamento)

                  —

                  :

                  lotyšsky

                  :

                  rafinēšanai paredzēta standarta kvalitātes niedru jēlcukurs, ko importē saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 170/2013 2. pantu, piemērojot nodokļa likmi EUR 98 par tonnu. Kārtas Nr. (kārtas numuru ieraksta saskaņā ar šīs regulas 2. panta 3. punktu)

                  —

                  :

                  litevsky

                  :

                  Importuojama taikant 98 EUR muito mokestį už toną standartinės kokybės rafinuoti skirto žaliavinio cukranendrių cukraus pagal Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 170/2013 2 straipsnį. Eilės Nr. (eilės numeris įrašomas remiantis to reglamento 2 straipsnio 3 dalimi)

                  —

                  :

                  maďarsky

                  :

                  98 EUR/tonna vámtételű, finomításra szánt minőségi nyers nádcukor behozatala a 170/2013/EU végrehajtási rendelet 2. cikkével összhangban. Tételszám (az említett rendelet 2. cikkének (3) bekezdése szerint)

                  —

                  :

                  maltsky

                  :

                  L-importazzjoni b’dazju ta’ EUR 98 għal kull tunnellata zokkor tal-kannamieli mhux maħdum ta’ kwalità standard għar-raffinar skont l-Artikolu 2 tar-Regolament ta’ Implimentazzjoni (UE) Nru 170/2013. Nru tal-Ordni (in-numru tal-ordni għandu jiddaħħal skont l-Artikolu 2(3) ta’ dak ir-Regolament)

                  —

                  :

                  nizozemsky

                  :

                  Invoerrecht van 98 EUR per ton ruwe rietsuiker van standaardkwaliteit die is bestemd voor raffinage overeenkomstig artikel 2 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 170/2013. Volgnummer (volgnummer in te voegen overeenkomstig artikel 2, lid 3, van die verordening)

                  —

                  :

                  polsky

                  :

                  Przywóz po stawce celnej 98 EUR za tonę surowego cukru trzcinowego standardowej jakości przeznaczonego do rafinacji zgodnie z art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 170/2013. Numer porządkowy (numer porządkowy zgodnie z art. 2 ust. 3 wymienionego rozporządzenia)

                  —

                  :

                  portugalsky

                  :

                  Importação com direito de 98 EUR por tonelada de açúcar bruto de cana para refinação da qualidade-tipo, conformidade com o artigo 2.o do Regulamento de Execução (CE) n.o 170/2013. Número de ordem (número de ordem a inserir de acordo com o artigo 2.o, n.o 3, desse regulamento)

                  —

                  :

                  rumunsky

                  :

                  Importat la o taxă de 98 EUR per tonă de zahăr brut din trestie de zahăr de calitate standard destinat rafinării în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) Nr. 170/2013. Nr. de ordine [numărul de ordine se va introduce în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din respectivul regulament]

                  —

                  :

                  slovensky

                  :

                  Dovoz s clom 98 EUR za tonu surového trstinového cukru štandardnej kvality na rafináciu v súlade s článkom 2 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 170/2013. Poradové č. (poradové číslo sa doplní v súlade s článkom 2 ods. 3 uvedeného nariadenia)

                  —

                  :

                  slovinsky

                  :

                  Uvoz po dajatvi 98 EUR na tono surovega trsnega sladkorja standardne kakovosti za rafiniranje v skladu s členom 2 Izvedbene uredbe (EU) št. 170/2013. Zaporedna številka (vstaviti v skladu s členom 2(3) navedene uredbe)

                  —

                  :

                  finsky

                  :

                  Puhdistettavaksi tarkoitetun vakiolaatuisen raa’an ruokosokerin tuonti, josta kannetaan 98 euron tonnilta täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 170/2013 2 artiklan mukaisesti. Järjestysnumero (järjestysnumero lisätään kyseisen asetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti)

                  —

                  :

                  švédsky

                  :

                  Import till en tullsats av 98 euro per ton rårörsocker av standardkvalitet för raffinering i enlighet med artikel 2 i genomförandeförordning (EU) nr 170/2013. Löpnummer (löpnummer ska anges enligt artikel 2.3 i den förordningen)

                  —

                  :

                  chorvatsky

                  :

                  Uvoz uz carinu od 98 EUR po toni sirovog šećera od šećerne trske za rafiniranje standardne kakvoće u skladu s člankom 2. Provedbena uredba (EU) br. 170/2013. Redni br. (redni broj treba umetnuti u skladu s člankom 2. stavkom 3. te Uredbe)