title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1347/2014 ze dne 17. prosince 2014 , kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009

text:
               18.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 363/101

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1347/2014
   ze dne 17. prosince 2014,
   kterým se zrušuje konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na články 14 a 18 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               V červenci 2002 Rada nařízením (ES) č. 1338/2002 (2) uložila konečné vyrovnávací clo ve výši 7,1 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (dále jen „původní šetření“).

               (2)

               Nařízením (ES) č. 1339/2002 (3) Rada uložila konečné antidumpingové clo ve výši 21 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a konečné antidumpingové clo ve výši 18,3 % na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie.

               (3)

               Rozhodnutím 2002/611/ES (4) Komise přijala cenový závazek s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie, který předložil jeden indický vyvážející výrobce, a to společnost Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (dále jen „Kokan“).

               (4)

               V březnu 2004 Komise v návaznosti na dobrovolné odstoupení společnosti Kokan od závazku zrušila rozhodnutím Komise 2004/255/ES (5) rozhodnutí 2002/611/ES.

               (5)

               Rozhodnutím 2006/37/ES (6) Komise přijala nový závazek společnosti Kokan s ohledem na jak antidumpingová, tak antisubvenční opatření vůči dovozu z Indie. Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 a (ES) č. 1339/2002 byla odpovídajícím způsobem změněna nařízením Rady (ES) č. 123/2006 (7).

               (6)

               V návaznosti na přezkum opatření před pozbytím platnosti Rada nařízením (ES) č. 1000/2008 (8) uložila antidumpingové clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z ČLR a Indie. V návaznosti na pozbytí platnosti a prozatímní přezkum Rada nařízením (ES) č. 1010/2008 (9) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a změnila výši antidumpingového cla na dovoz kyseliny sulfanilové z Indie.

         2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (7)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (10) platných konečných vyrovnávacích opatření obdržela Komise dne 1. července 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 (dále jen „základní nařízení“). Žádost podala společnost CUF – Quimicos Industriais (dále jen „žadatel“ nebo „CUF“), jediný výrobce kyseliny sulfanilové v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie.

               (8)

               Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k pokračování subvencování a obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.

         3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (9)

               Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 16. října 2013 oznámila zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (11) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 18 základního nařízení.

         4.   Souběžná šetření

               (10)

               Oznámením o zahájení přezkumu zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie
                   (12) dne 16. října 2013 Komise rovněž zahájila šetření ohledně dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie v rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (13).

         5.   Šetření

   5.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (11)

               Šetření týkající se pokračování nebo obnovení subvencování se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování újmy, se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         5.2.   Dotčené strany

               (12)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, vyvážející výrobce v Indii, dovozce, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (13)

               Slyšení bylo umožněno jedinému výrobci v Unii, který byl také jedinou zúčastněnou stranou, která o slyšení požádala.

         5.3.   Výběr vzorku

               (14)

               Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Indii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, oznámení o zahájení přezkumu předpokládalo výběr vzorku v souladu s článkem 27 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

               (15)

               Komise obdržela vyplněné formuláře pro výběr vzorku od dvou indických vyvážejících výrobců. Proto se výběr vzorku nepoužil.

               (16)

               Vyplněný formulář zaslal také jeden dovozce, který není ve spojení, ten však nedovážel dotčený výrobek z dotčené země a nevyplnil dotazník. Proto se výběr vzorku nepoužil.

               (17)

               Poněvadž v Unii je jen jeden výrobce, na výrobce v Unii se výběr vzorku nepoužil.

         5.4.   Šetření

               (18)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti pokračování subvencování, pokračování nebo obnovení újmy a pro stanovení zájmu Unie. Komise zaslala dotazníky jedinému výrobci v Unii, dvěma vyvážejícím výrobcům v Indii, indické vládě, známým dovozcům a uživatelům v Unii.

               (19)

               Z obou indických vyvážejících výrobců podal úplnou odpověď jen jeden. Tento indický výrobce představoval během období přezkumného šetření větší část celkového indického vývozu do Unie.

               (20)

               Komise rovněž v Dillí vedla konzultace s vládou Indie, vládou státu Maháráštra, vládou státu Gudžarát a Rezervní bankou Indie (RBI).

               (21)

               Kromě toho proběhly inspekce na místě v prostorách těchto společností:

                           a)

                              výrobce v Unii:

                                       —

                                       CUF – Quimicos Industriais, Estarreja, Portugalsko

                           b)

                              vyvážející výrobci:

                                       —

                                       Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd., Khed, Indie

                           c)

                              uživatelé v Unii:

                                       —

                                       Blankophor GmbH, Leverkusen, Německo

                                       —

                                       Hovione Farmaciencia SA, Loures, Portugalsko

                                       —

                                       IGCAR Chemicals, S.L., Rubi, Španělsko

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (22)

               Dotčeným výrobkem je kyselina sulfanilová, která v současnosti spadá pod kód KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060). Existují dva stupně kyseliny sulfanilové, určené jejich čistotou: technický stupeň a vyčištěný stupeň. Vyčištěný stupeň kyseliny sulfanilové je pak někdy uváděn na trh ve formě soli kyseliny sulfanilové. Kyselina sulfanilová se používá jako surovina pro výrobu optických zjasňovačů, přísad do betonu, potravinových barviv a zvláštních barviv. V omezeném množství ji používá také farmaceutický průmysl. Přestože je nesporné, že oba stupně mají shodné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, a jsou tudíž považovány za jediný výrobek, je důležité poznamenat, že během šetření bylo prokázáno, že v praxi je jejich zaměnitelnost omezená. Zejména uživatelé, kteří spoléhají na kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně, mohou její technický stupeň použít jen tehdy, pokud jsou schopni jej dále vyčistit sami. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení.

               (23)

               Kyselina sulfanilová je čistý komoditní výrobek a její základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jsou shodné bez ohledu na zemi původu. Dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem v Indii na domácím trhu a třetím zemím, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobcem v Unii na trhu Unie se tudíž považují za výrobky se shodnými základními fyzikálními a chemickými vlastnostmi a v zásadě se stejným využitím, a jsou tedy ve smyslu článku 2 základního nařízení považovány za výrobky obdobné.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ

   1.   Úvod

               (24)

               Z indických vývozců spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. Jelikož další výrobci nespolupracovali, musela být výše napadnutelných subvencí stanovena na základě dostupných údajů čerpaných z odpovědí spolupracující společnosti, která stojí za větší částí vývozu z Indie do Unie, a z informací poskytnutých indickými orgány.

               (25)

               Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:

                           —

                           subvenční režimy šetřené v původním šetření:

                                       —

                                       celostátní režimy:

                                                   a)

                                                   režim vývozních zpracovatelských zón (Export Processing Zones Scheme – EPZ)/režim zvláštních ekonomických zón (Special Economic Zones Scheme – „SEZS“)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme –EOUS)

                                                   b)

                                                   režim Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)

                                                   c)

                                                   režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);

                                                   d)

                                                   režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme – ITES)

                                                   e)

                                                   režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme – AAS)

                                       —

                                       regionální režimy:

                                                   f)

                                                   soubor pobídek (Package Scheme of Incentives – PSI) vlády státu Maháráštra

                           —

                           subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření, ale byly šetřeny v prvním přezkumu před pozbytím platnosti a v souběžném prozatímním přezkumu:

                                       —

                                       celostátní režimy:

                                                   g)

                                                   režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme – ECS)

                           —

                           subvenční režimy, které nebyly šetřeny v původním šetření ani v předchozích přezkumech:

                                       —

                                       celostátní režimy:

                                                   h)

                                                   režim Focus Product Scheme (FPS)

                                                   i)

                                                   režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation – DFIA)

                                                   j)

                                                   režim vracení cla (Duty Drawback Scheme – DDS)

                                                   k)

                                                   režim Focus Market Scheme (FMS)

                                                   l)

                                                   režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)

                                                   m)

                                                   kapitálové injekce

                                       —

                                       regionální režimy:

                                                   n)

                                                   regionální režimy vlády státu Gudžarát

               (26)

               Režimy uvedené v písm. a), b), c), e), h), i), k) a l) vycházejí ze zákona o rozvoji a řízení zahraničního obchodu z roku 1992 (zákon č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení týkající se vývozní a dovozní politiky. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které každých pět let vydává a pravidelně aktualizuje ministerstvo obchodu. Dokumentem o politice zahraničního obchodu, který se týká období přezkumného šetření tohoto šetření, je dokument „Foreign Trade Policy 2009–2014“ (dále jen „FTP 09–14“). V publikaci „Handbook of Procedures, Volume I“ (Příručka postupů, dále jen „HOP I 09–14“) indická vláda dále stanoví postupy, jimiž se řídí politika zahraničního obchodu v letech 2009–2014. Příručka postupů je pravidelně aktualizována.

               (27)

               Režim osvobození od daně z příjmu uvedený výše v písm. d) vychází ze zákona o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován zákonem o financování.

               (28)

               Regionální režim uvedený v písm. f) je spravován státem Maháráštra a vychází z usnesení ministerstva průmyslu, energetiky a práce státu Maháráštra a regionální režim uvedený v bodě n) je spravován státem Gudžarát a vychází z usnesení ministerstva průmyslu a dolů svazového státu Gudžarát.

               (29)

               Režim vývozních úvěrů uvedený v písm. g) vychází z článků 21 a 35 A zákona o regulaci bankovnictví z roku 1949, který indické centrální bance (Reserve Bank of India, „RBI“) umožňuje usměrňovat komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.

               (30)

               Režim vracení cla uvedený výše v písm. j) vychází z článku 75 celního zákona z roku 1962, z článku 37 zákona o spotřební dani z roku 1944, z článků 93 A a 94 finančního zákona z roku 1994 a z Pravidel pro vracení cla, centrální spotřební daně a daně za služby z roku 1995. Sazby celních vratek jsou pravidelně zveřejňovány; sazby, které se vztahují na období přezkumného šetření, jsou tzv. sazby All Industry Rates (AIR) pro vracení cla v období 2012–13, zveřejněné v oznámení č. 92/2012- Cus.(N.T). Režim vracení cla se v kapitole 4 dokumentu FTP 09–14 označuje rovněž jako režim prominutí cla („duty remission“).

         2.   Vývozní zpracovatelské zóny (Export Processing Zones – EPZ)/zvláštní ekonomické zóny (Special Economic Zones – SEZ)/režim podniků orientovaných na vývoz (Export Oriented Units Scheme – EOUS)

               (31)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce se nenacházel v SEZS ani v EPZS. Spolupracující vyvážející výrobce však byl zřízen v rámci režimu EOUS a v průběhu období přezkumného šetření dostával napadnutelné subvence. Níže uvedený popis a posouzení se proto týká jen EOUS.

         a)   Právní základ

               (32)

               Detailní popis EOUS je uveden v kapitole 6 FTP 09–14 a v kapitole 6 HOP I 09–14.

         b)   Způsobilost

               (33)

               S výjimkou společností, které se zabývají výhradně obchodováním, může být v rámci režimu EOUS zřízen jakýkoliv podnik, který se v zásadě zaváže vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb. Aby průmyslové podniky byly pro režim EOUS způsobilé, musí splnit podmínku minimální výše investic do fixních aktiv (10 milionů indických rupií).

         c)   Provádění v praxi

               (34)

               Podniky v režimu EOUS se mohou nacházet a mohou být zakládány kdekoli v Indii.

               (35)

               Žádost o status EOUS musí obsahovat informace pro období příštích pěti let, mimo jiné o plánovaném množství výroby, předpokládané hodnotě vývozu, požadavcích na dovoz a požadavcích na domácí zdroje. Pokud úřady žádosti společnosti vyhoví, budou jí oznámeny podmínky takového schválení. Dohoda o uznání společnosti v režimu EOUS platí pět let. Tato dohoda může být obnovena na další období.

               (36)

               Velmi důležitou povinností podniku v režimu EOUS, jak je stanovena v dokumentu FTP 09–14, je dosažení čistých devizových příjmů (dále jen „NFE“), tzn. že celková hodnota vývozu v referenčním období (5 let) musí být vyšší než celková hodnota dovezeného zboží.

               (37)

               Podniky v režimu EOUS mají nárok na následující úlevy:

                           i)

                           osvobození od dovozních cel u všech typů zboží (včetně kapitálového zboží, surovin a spotřebního materiálu) nezbytných ke zhotovení, výrobě a zpracování, nebo v souvislosti s nimi;

                           ii)

                           osvobození od spotřební daně u zboží nakoupeného z domácích zdrojů;

                           iii)

                           vrácení centrální daně z prodeje zaplacené ze zboží opatřeného z místních zdrojů;

                           iv)

                           částečné vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností;

               (38)

               Podniky působící v rámci těchto režimů jsou pod celním dohledem v souladu s paragrafem 65 celního zákona.

               (39)

               Spolupracující vyvážející výrobce působil v režimu EOUS po dobu prvních čtyř měsíců období přezkumného šetření. Úřední listina o opuštění tohoto režimu byla vydána dne 6. února 2013. Tohoto režimu tedy tato společnost během období přezkumného šetření využila jen k dosažení vrácení centrální daně z prodeje. Šetřením bylo zjištěno, že dotčený vyvážející výrobce nevyužil možnost osvobození od dovozního cla a spotřební daně u domácích nákupů a částečného vrácení daně zaplacené z pohonných hmot koupených od domácích ropných společností.

         d)   Závěry k režimu EOUS

               (40)

               Vrácení centrální daně z prodeje představuje subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Příjem státu, který by byl splatný, kdyby tento režim neexistoval, je ušlým příjmem, a je tudíž poskytnutím výhody podniku v režimu EOUS ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení, protože podnik zvýšil svou likviditu tím, že dosáhl vrácení centrální daně z prodeje. Subvence jsou ze zákona podmíněny vývozní výkonností, a proto jsou považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení. Vývozní zaměření podniku v režimu EOUS, jak je uvedeno v odstavci 6.1 dokumentu FTP 09–14, je nezbytnou podmínkou pro získání pobídek.

         e)   Výpočet výše subvence

               (41)

               Výše subvence byla vypočtena na základě výše vrácené centrální daně z prodeje zboží pořízeného z místních zdrojů v průběhu období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat vytvořený v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství. Takto získané subvenční rozpětí činilo 1,4 %.

         3.   Režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS)

               (42)

               Bylo potvrzeno, že režim DEPBS byl ukončen s účinkem ode dne 30. září 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.

         4.   Režim Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)

   a)   Právní základ

               (43)

               Podrobný popis režimu EPCGS je uveden v kapitole 5 dokumentu FTP 09–14 a v kapitole 5 dokumentu HOP I 09–14.

         b)   Zjištění

               (44)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu EPCGS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.

         5.   Režim osvobození od daně z příjmu (Income Tax Exemption Scheme – ITES)

               (45)

               Bylo potvrzeno, že režim ITES byl zrušen v dubnu 2011, tj. před obdobím přezkumného šetření. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.

         6.   Režim předběžného povolení (Advance Authorisation Scheme – AAS)

   a)   Právní základ

               (46)

               Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.1.3.1 až 4.1.14 dokumentu FTP 09–14 a v oddílech 4.1 až 4.30 dokumentu HOP I 09–14.

         b)   Zjištění

               (47)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu AAS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.

         7.   Soubor pobídek „Package Scheme of Incentives“ (PSI) vlády státu Maháráštra

   a)   Právní základ

               (48)

               Aby podpořila rozšíření průmyslu do méně rozvinutých oblastí státu, poskytuje vláda státu Maháráštra od roku 1964 pobídky nově zakládaným podnikům v rozvojových regionech státu, a to na základě režimu obecně známého jako „Package Scheme of Incentives“ („PSI“). Od svého zavedení byl tento režim mnohokrát aktualizován a během období přezkumného šetření platily dva soubory pobídek: PSI 2007 (který platil do dubna 2013) a PSI 2013. Soubor pobídek PSI vlády státu Maháráštra se skládá z několika podrežimů, z nichž hlavní jsou tyto: i) vrácení místní spotřební daně/vstupní daně, ii) osvobození od daně z elektřiny, iii) osvobození od místní daně z prodeje nebo její odklad, iv) subvencování úroků pro nově založené podniky a v) některé příspěvky pro malé a střední podniky na modernizaci technologií. Šetřením bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce během období přezkumného šetření využil pouze podrežimu týkajícího se odkladu místní daně z prodeje (viz bod iii) výše), jenž má původ již v režimu PSI 2001, přičemž však nezaplacená daň z prodeje byla částečně splatná během období přezkumného šetření.

         b)   Způsobilost

               (49)

               Aby byly způsobilé, musí společnosti zásadně investovat v málo rozvinutých oblastech státu (které jsou podle svého hospodářského rozvoje rozděleny do různých kategorií, např. málo rozvinuté oblasti, méně rozvinuté oblasti, nejméně rozvinuté oblasti), a to buď založením nového průmyslového podniku, nebo rozsáhlým investováním kapitálu do rozšíření nebo diverzifikace stávajícího průmyslového podniku. Hlavním kritériem pro stanovení výše pobídek je klasifikace oblasti, ve které se dotčený podnik nachází nebo bude nacházet, a velikost investice.

         c)   Provádění v praxi

               (50)

               V certifikátu způsobilosti vydaném vládou státu Maháráštra spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci je stanoveno, že společnost smí v rámci podrežimu odkladu daně z prodeje odložit úhradu státní daně z prodeje účtované z prodeje zboží této společnosti na domácím trhu.

         d)   Závěr

               (51)

               Podrežim odkladu daně z prodeje souboru pobídek vlády státu Maháráštra poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Prošetřovaný podrežim představuje finanční příspěvek vlády státu Maháráštra, protože tato úleva odkládá výběr příjmu státu Maháráštra, který by byl jinak splatný. Tento odklad společnost zvýhodňuje, protože zlepšuje její likviditu.

               (52)

               Podrežim je k dispozici pouze společnostem, které investovaly v určitých vymezených zeměpisných oblastech v rámci jurisdikce státu Maháráštra. Není přístupný společnostem sídlícím mimo tyto oblasti. Výše výhody se liší podle dotčené oblasti. Program je podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení specifický, a tudíž napadnutelný.

         e)   Výpočet výše subvence

               (53)

               Částka státní daně z prodeje odložená v rámci režimu, jež byla stále splatná na konci období přezkumného šetření, se považuje za rovnocennou bezúročné půjčce ve stejné výši poskytnuté vládou státu Maháráštra. Výhoda pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce tak byla vypočtena na základě úroku ze srovnatelné komerční půjčky, který byl společností zaplacen během období průzkumného šetření.

               (54)

               Podle čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla poté výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový obrat společnosti během období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence nezávisí na vývozu a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.

               (55)

               Na základě výše uvedeného výše subvence, kterou společnost získala v tomto režimu, činí 1,1 %.

         8.   Režim vývozních úvěrů (Export Credit Scheme – ECS)

               (56)

               Bylo potvrzeno, že po změnách v režimu ECS (v červenci 2010 s ohledem na vývozní úvěry v INR a v květnu 2012 s ohledem na vývozní úvěry v cizí měně) přestaly preferenční úrokové sazby z vývozních úvěrů v rámci tohoto režimu v podstatě existovat, s výjimkou několika málo průmyslových odvětví. Jelikož dotčené odvětví chemického průmyslu se nenachází na seznamu odvětví, kterých se subvence úrokových sazeb během období přezkumného šetření týkaly, nebylo v rámci tohoto šetření nutné tento režim dále analyzovat.

         9.   Režim Focus Product (FPS)

   a)   Právní základ

               (57)

               Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.15 dokumentu FTP 09–14 a v oddíle 3.9 dokumentu HOP I 09–14.

         b)   Zjištění

               (58)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FPS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

         10.   Režim povolení bezcelního dovozu (Duty Free Import Authorisation – DFIA)

   a)   Právní základ

               (59)

               Podrobný popis režimu je uveden v oddílech 4.2.1 až 4.2.7 dokumentu FTP 09–14 a v oddílech 4.31 až 4.36 dokumentu HOP I 09–14.

         b)   Zjištění

               (60)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu DFIA během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

         11.   Režim vracení cla (Duty Drawback Scheme – DDS)

   a)   Právní základ

               (61)

               Podrobný popis režimu DDS je uveden v Pravidlech pro vracení cel a spotřebních daní a z roku 1995 ve znění pozdějších oznámení.

         b)   Způsobilost

               (62)

               Pro tento režim jsou způsobilí všichni vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci.

         c)   Provádění v praxi

               (63)

               Způsobilý vývozce může zažádat o vrácení částky, která je vypočtena jako procento hodnoty FOB výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu. Tyto sazby navrácení byly stanoveny indickou vládou pro řadu výrobků včetně dotčeného výrobku. Určují se na základě průměrného množství nebo hodnoty vstupních materiálů použitých při výrobě výrobku a na základě průměrné výše cla zaplaceného za vstupy. Jsou použitelné bez ohledu na to, zda dovozní clo bylo či nebylo skutečně zaplaceno. Sazba DDS u dotčeného výrobku činila během období přezkumného šetření 4 % hodnoty FOB.

               (64)

               Aby mohla společnost tohoto režimu využívat, musí vyvážet. Při zápisu údajů o zásilce zaneseny na celní server (ICEGATE) se uvede, že vývoz se uskutečňuje v rámci režimu DDS, a neodvolatelně se stanoví výše DDS. Poté, co přepravní společnost předloží obecné prohlášení o vývozu a celní úřad tento dokument porovná s údaji na přepravním dokladu a zjistí, že se údaje shodují, jsou splněny všechny podmínky pro výplatu vráceného cla, a to buď přímou platbou na bankovní účet vývozce, nebo příkazem k výplatě.

               (65)

               Vývozce musí rovněž prokázat, že k uskutečnění vývozu dochází prostřednictvím potvrzení banky o uskutečnění vývozu. Tento dokument lze předložit až po výplatě navraceného cla, indická vláda však bude vyplacenou částku vymáhat, pokud vývozce potvrzení banky o uskutečnění vývozu nepředloží ve stanovené lhůtě.

               (66)

               Částka navraceného cla může být použita pro jakékoli účely.

               (67)

               Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy může být částka navraceného cla při splnění vývozní povinnosti zaúčtována do komerčních účtů na akruální bázi jako příjem.

               (68)

               Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření spolupracující indický vyvážející výrobce využil režim DDS poté, co opustil režim EOUS.

         d)   Závěry týkající se režimu DDS

               (69)

               Režim DDS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Částka navraceného cla je finančním příspěvkem indické vlády, neboť má podobu přímého převodu finančních prostředků ze strany indické vlády. Kromě toho částka navraceného cla vývozce zvýhodňuje, protože zlepšuje jeho likviditu.

               (70)

               Režim DDS je kromě toho ze zákona podmíněn vývozní výkonností, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

               (71)

               Tento režim nelze považovat za povolený režim navracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Režim nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.

               (72)

               Není zaveden systém ani postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nepřiměřené platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. A konečně má vývozce nárok čerpat výhody režimu DDS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupní materiály doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří pořizují veškeré své vstupy v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiály, mají nárok na výhodu z DDS.

               (73)

               To potvrzuje i oběžník indické vlády č. 24/2001, který jasně uvádí, že „[sazby navráceného cla] nijak nesouvisejí se skutečnou spotřebou vstupů a se skutečným dopadem na vstupy konkrétního vývozce nebo jednotlivých zásilek […]“, a regionálním orgánům ukládá, aby „se netrvalo na důkazech o skutečných clech u dovezených nebo domácích vstupů […] kromě [žádosti o navrácení cla] podané vývozci.“

               (74)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že režim DDS je napadnutelný.

         e)   Výpočet výše subvence

               (75)

               Podle čl. 3 odst. 2 a článku 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která byla zjištěna v období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v okamžiku, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V takovém okamžiku musí indická vláda zaplatit částku navraceného cla, která představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné částku navraceného cla, která má být poskytnuta pro danou vývozní transakci, nemůže indická vláda rozhodnutí o udělení či neudělení subvence nikterak ovlivnit. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za vhodné stanovit výši výhody vyplývající z režimu DDS jako součet částek navráceného cla získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto režimu během období přezkumného šetření.

               (76)

               V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byly tyto výše subvence přepočteny na celkový vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření jakožto příslušný jmenovatel, protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

               (77)

               Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího indického vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem v období přezkumného šetření 0,6 %.

         12.   Režim Focus Market Scheme (FMS)

   a)   Právní základ

               (78)

               Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.14 dokumentu FTP 09–14 a v oddíle 3.8 dokumentu HOP I 09–14.

         b)   Zjištění

               (79)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu FMS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

         13.   Režim Status Holder Incentive Scrip (SHIS)

   a)   Právní základ

               (80)

               Podrobný popis tohoto režimu je uveden v oddíle 3.16 dokumentu FTP 09–14 a v oddíle 3.10 dokumentu HOP I 09–14.

         b)   Zjištění

               (81)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nezískal v režimu SHIS během období přezkumného šetření žádné výhody. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

         14.   Kapitálové injekce

               (82)

               Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce nebyl příjemcem kapitálových injekcí od indické vlády ani regionálních vlád. Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.

         15.   Regionální režimy vlády státu Gudžarát

               (83)

               Bylo potvrzeno, že spolupracující vyvážející výrobce nemá společnosti ve spojení nebo výrobní závody ve státě Gudžarát. Proto nebylo v rámci tohoto šetření nutné regionální režimy vlády státu Gudžarát dále analyzovat.

         16.   Výše napadnutelných subvencí

               (84)

               Výše napadnutelných subvencí zjištěných v průběhu období přezkumného šetření v souladu se základním nařízením činí u prošetřovaného vyvážejícího výrobce v hodnotovém vyjádření 3,1 %.
               Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd

                           Režim

                           %

                           EOUS (14)

                           1,4

                           DEPBS (14)

                           nula

                           EPCGS (14)

                           nula

                           ITES

                           nula

                           AAS (14)

                           nula

                           PSI (regionální režim státu Maháráštra)

                           1,1

                           ECS (14)

                           nula

                           FPS (14)

                           nula

                           DFIA (14)

                           nula

                           DDS (14)

                           0,6

                           FMS (14)

                           nula

                           SHIS (14)

                           nula

                           Kapitálové injekce

                           nula

                           Regionální režimy státu Gudžarát

                           nula

                           CELKEM

                           3,1

               (85)

               Na základě dostupných informací představoval spolupracující vyvážející výrobce v průběhu období přezkumného šetření větší část vývozu kyseliny sulfanilové z Indie do Unie. Žádné informace nenasvědčovaly tomu, že by výše případného subvencování ostatních vyvážejících výrobců byla nižší.

         17.   Pravděpodobnost pokračování nebo obnovení subvencování

               (86)

               V souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že subvencování bude pokračovat nebo se obnoví, pokud stávající opatření pozbudou platnosti.

               (87)

               Bylo zjištěno, že přestože je subvenční rozpětí zjištěné v průběhu šetření přezkumu před pozbytím platnosti nižší než rozpětí zjištěné v původním šetření a v předchozím přezkumu před pozbytím platnosti, byl spolupracující indický vývozce dotčeného výrobku nadále zvýhodněn napadnutelným subvencováním indickými úřady. Nic nenasvědčuje tomu, že režim DDS – tedy hlavní režim, který společnost v současnosti využívá poté, co opustila režim EOUS – bude v blízké budoucnosti ukončen. Za těchto podmínek je jasné, že vývozce dotčeného výrobku bude i v budoucnu dále dostávat napadnutelné subvence.

         D.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

   1.   Výroba Unie a definice výrobního odvětví Unie

               (88)

               Během období přezkumného šetření vyráběl v Unii obdobný výrobek jediný výrobce v Unii, který tak představuje 100 % výroby Unie a tudíž výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

         2.   Spotřeba v Unii

               (89)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě těchto údajů:

                           —

                           objem prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie;

                           —

                           objem dovozu kyseliny sulfanilové (úroveň TARIC) na trh Unie podle údajů Eurostatu.

               (90)

               Vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Unie je tvořeno pouze jedním výrobcem a že existuje pouze jeden vyvážející výrobce USA, je z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nutné prezentovat údaje v níže uvedených tabulkách v indexované podobě.

                  Tabulka 1

                  Spotřeba na trhu Unie

                           Objem (index)

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Spotřeba v Unii (2010 = 100)

                              100

                              106

                              106

                              114

                              Zdroj: Eurostat a odpovědi na dotazník.

               (91)

               Šetřením bylo zjištěno, že trh s kyselinou sulfanilovou se během posuzovaného období postupně zvětšoval a na konci období přezkumného šetření byl větší o 14 %.

         3.   Dovoz z dotčené země

   a)   Objem dovozu a podíl na trhu

      Tabulka 2

      Dovoz z dotčené země

               Objem dovozu (index)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Indie

                  100

                  422

                  187

                  52

                  Zdroj: Eurostat.

      Tabulka 2a

      Dovoz z dotčené země

               Objem dovozu (rozsah) (15)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Indie

               50–200

               250–550

               100–250

               10–80

                  Zdroj: Eurostat.

      Tabulka 3

      Podíl dotčené země na trhu

               Podíl na trhu (index)

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Podíl dovozu z Indie na trhu

                  100

                  397

                  177

                  46

               (92)

               Objem dovozu pocházejícího z Indie klesl za posuzované období o 48 % a podíl tohoto dovozu na trhu klesl za stejné období o 54 %.

         b)   Dovozní ceny

      Tabulka 4

      Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Cena dovozu z Indie, index (2010 = 100)

               100

               79

               84

               92

                  Zdroj: Eurostat.

      Tabulka 4a

      Průměrné ceny dovozu kyseliny sulfanilové z dotčené země

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Cena dovozu z Indie (rozsah)

               1 200–1 800

               1 000–1 400

               1 100–1 500

               1 300–1 700

                  Zdroj: Eurostat.

               (93)

               Průměrná cena dovozu dotčeného výrobku z Indie v roce 2011 klesla, a to o 21 %, načež postupně narůstala, ale přesto zůstala o 8 % pod úrovní roku 2010.

         c)   Úroveň cenového podbízení a prodeje pod cenou

               (94)

               Šetřením vyšlo najevo, že u cen účtovaných jediným spolupracujícím indickým vyvážejícím výrobcem nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobce v Unii. Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací nelze zveřejnit přesný výsledek, lze nicméně uvést, že bylo zjištěno cenové podbízení v rozmezí – 20 % až – 40 %.

               (95)

               Po zveřejnění informací a v návaznosti na připomínky podané výrobcem v Unii byla Komise požádána o výpočet možného cenového podbízení pro zbývající část indického dovozu za použití údajů Eurostatu. Podle těchto údajů nedošlo v souvislosti s tímto dovozem k cenovému podbízení, a zjištění 94. bodu odůvodnění jsou tak potvrzena.

         4.   Dovoz z jiných třetích zemí

               (96)

               S výjimkou tří zanedbatelných transakcí (v letech 2010 a 2011 po jedné ze Švýcarska a v roce 2012 jedné z Malajsie) pocházel všechen dovoz kyseliny sulfanilové z třetích zemí během posuzovaného období z ČLR a USA.

                  Tabulka 5

                  Dovoz kyseliny sulfanilové z jiných třetích zemí

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Objem dovozu z USA (index)

                              100

                              267

                              253

                              299

                           Podíl dovozu z USA na trhu (index)

                              100

                              180

                              171

                              188

                           Průměrné ceny dovozu z USA (index)

                              100

                              95

                              101

                              102

                           Objem dovozu z Číny (index)

                              100

                              77

                              14

                              1

                           Podíl čínského dovozu na trhu (index)

                              100

                              73

                              13

                              1

                           Průměrné ceny čínského dovozu (index)

                              100

                              92

                              104

                              164

                              Zdroj: Eurostat.

               (97)

               Objem dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření klesl o 99 % a jeho tržní podíl během stejného období rovněž klesl o 99 %.

               (98)

               Průměrná cena dovozu kyseliny sulfanilové z ČLR v roce 2011 mírně poklesla o 8 %, načež vykázala stoupající trend s velmi prudkým nárůstem o 64 % v období přezkumného šetření.

               (99)

               V průběhu posuzovaného období se významně zvýšil jak objem (o 199 %), tak tržní podíl (o 88 %) dovozu kyseliny sulfanilové z USA. Jelikož tržní podíl výrobního odvětví Unie byl během stejného období relativně stabilní, lze usoudit, že dovoz z USA zaplnil místo na trhu, které opustili indičtí a čínští vývozci.

               (100)

               Cenová hladina dovozu z USA zůstala během posuzovaného období poměrně stabilní a pohybovala se ve stejném rozmezí jako cenová hladina výrobce v Unii. Během období přezkumného šetření nedošlo ze strany dovozu z USA k cenovému podbízení.

         5.   Situace výrobního odvětví Unie

               (101)

               V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnoval přezkum pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy posouzení všech hospodářských činitelů, které v posuzovaném období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.

               (102)

               Z důvodu ochrany důvěrných obchodních informací bylo nutné uvést informace týkající se jediného výrobce v Unii v indexované podobě.

         5.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

      Tabulka 6

      Výroba, kapacita, využití kapacity

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Výroba v tunách (index)

                  100

                  87

                  99

                  107

               Kapacita v tunách (index)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Míra využití kapacity (index)

                  100

                  87

                  99

                  107

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (103)

               Výroba výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření o 7 % vyšší než úroveň zaznamenaná na začátku posuzovaného období. Kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněna, a míra využití kapacity se tedy měnila spolu s výrobou – tj. zvýšila se během období přezkumného šetření o 7 %.

               (104)

               Je třeba poznamenat, že využití kapacity výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období (kromě roku 2011) drželo na uspokojivé úrovni a během období přezkumného šetření dosáhlo optimální úrovně.

               (105)

               Po zveřejnění informací přišlo výrobní odvětví Unie s tvrzením, že v průběhu celého posuzovaného období dosahovalo optimální úrovně využití kapacity pouze v období přezkumného šetření, což dokazuje, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve nedávno a situace je nadále nestabilní.

               (106)

               Touto připomínkou z hodnocení Komise se nemění závěry 104. bodu odůvodnění, které nikterak neodporují připomínkám výrobního odvětví Unie.

         5.2.   Konečný stav zásob

      Tabulka 7

      Objem konečného stavu zásob

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Konečný stav zásob v tunách (index)

                  100

                  576

                  328

                  171

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (107)

               Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie na konci roku vykázal v roce 2011 prudký nárůst a následný pokles, přesto ale během období přezkumného šetření zůstal 71 % nad úrovní roku 2010. Na základě objemů výroby během období přezkumného šetření lze každopádně konstatovat, že konečný stav zásob představuje méně než jeden měsíc výroby.

         5.3.   Objem prodeje a podíl na trhu

      Tabulka 8

      Objem prodeje a podíl na trhu

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Objem prodeje v tunách (index)

                  100

                  70

                  97

                  104

               Podíl na trhu v % (index)

                  100

                  66

                  92

                  92

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (108)

               Oproti úrovni zaznamenané na začátku posuzovaného období narostl objem prodeje výrobního odvětví Unie o 4 %. V roce 2011 došlo k prudkému propadu, po kterém následoval stabilní nárůst.

               (109)

               Pokud jde o podíl na trhu, lze výkonnost výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření považovat za stabilní, ovšem s výjimkou roku 2011, kdy spolu s poklesem prodeje klesl i tržní podíl výrobního odvětví Unie. V následujících letech již jak prodej, tak tržní podíl vykázaly vzrůstající tendenci. Za zmínku stojí, že ačkoli se tržní podíl výrobce v Unii držel během období přezkumného šetření mírně pod úrovní roku 2010, výrobní odvětví Unie i přesto přispělo k růstu spotřeby v Unii a udrželo si během celého posuzovaného období dominantní postavení na trhu Unie.

               (110)

               V připomínkách podaných v návaznosti na zveřejnění informací výrobní odvětví Unie uvedlo, že jeho tržní podíl je velmi nestabilní, neboť kyselina sulfanilová je cenově závislá komodita, a uvedlo příklad z roku 2011, kdy se tržní podíl výrobního odvětví Unie prudce propadl.

               (111)

               V tomto ohledu je nutné zdůraznit, že ztráta tržního podílu v roce 2011 se časově kryla se zvýšením cen výrobce v Unii navzdory tehdejším trendům na trhu. Šetřením bylo totiž zjištěno, že ceny dovozu ze všech zemí se v roce 2011 snížily v rozmezí 5 % až 20 %. Za zmínku stojí, že – jak dokládají dostupné statistické údaje – tržní podíl, o který přišlo výrobní odvětví Unie, zaplnil především dovozce z USA.

         5.4.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

      Tabulka 9

      Prodejní ceny

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Průměrné prodejní ceny v EUR/t (index)

                  100

                  109

                  108

                  112

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (112)

               Prodejní ceny výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 12 %, a to v důsledku promítnutí zvýšené ceny hlavní suroviny (anilinu).

         5.5.   Zaměstnanost a produktivita

      Tabulka 10

      Zaměstnanost a produktivita

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Zaměstnanost (index)

                  100

                  100

                  117

                  117

               Produktivita práce (index)

                  100

                  88

                  85

                  91

               Průměrné náklady práce (index)

                  100

                  105

                  102

                  116

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (113)

               Zaměstnanost v ekvivalentu plného úvazku se během období přezkumného šetření zvýšila o 17 %. Průměrné náklady práce vykazovaly během posuzovaného období vzestupnou tendenci a v období přezkumného šetření byly o 16 % vyšší než v roce 2010. Poněvadž – jak je uvedeno v 103. bodě odůvodnění – produkce se zvýšila pouze o 7 %, produktivita práce se během posuzovaného období snížila o 9 %.

         5.6.   Ziskovost

      Tabulka 11

      Ziskovost

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Ziskovost (index)

                  100

                  96

                  20

                  65

                  Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (114)

               Ziskovost výrobního odvětví Unie, pokud jde o obdobný produkt, se během posuzovaného období snížila a pohybovala se mírně pod úrovní, kterou výrobní odvětví Unie považuje za optimální, přičemž je ale důležité uvést to, že během celého posuzovaného období zůstala ziskovost v kladných číslech.

               (115)

               Za poklesem ziskovosti stojí především zvýšení průměrných výrobních nákladů, které se mezi rokem 2010 a obdobím přezkumného šetření zvýšily o 20 % a které 12 % nárůst prodejních cen (viz 112. bod odůvodnění) nedokázal zcela kompenzovat.

         5.7.   Investice, návratnost investic a peněžní tok

      Tabulka 12

      Investice, návratnost investic a peněžní tok

               2010

               2011

               2012

               OPŠ

               Investice (index)

               —

                  100

                  133

                  57

               Návratnost investic (index)

                  100

                  86

                  30

                  103

               Peněžní tok (index)

                  100

                  116

                  68

                  82

               (116)

               Šetřením bylo zjištěno, že v roce 2010 nemohlo výrobní odvětví Unie investovat. Investice do podnikání v oblasti kyseliny sulfanilové se v důsledku toho mezi rokem 2011 a koncem období přezkumného šetření snížily o 43 %, jejich výše v absolutním vyjádření byla nízká a souvisely především s údržbou. Tato zjištění jsou v souladu s návratností investic a nízkou ziskovostí během období přezkumného šetření.

               (117)

               Návratnost investic věrně kopírovala trend ziskovosti v letech 2011 a 2012. V období přezkumného šetření se návratnost investic zlepšila a dosáhla hodnoty roku 2010, a to díky zvýšení ziskovosti mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření.

               (118)

               Peněžní tok vykazoval kolísající tendenci, ale po celé posuzované období zůstal kladný. V období přezkumného šetření peněžní tok klesl o 18 % oproti úrovni z roku 2010. Výrobní odvětví Unie nehlásilo žádné potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného období.

         5.8.   Rozsah skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování

               (119)

               Jak bylo konstatováno v 84. bodě odůvodnění, rozsah subvenčního rozpětí nebyl významný, přestože byl vyšší než nepatrný.

               (120)

               S přihlédnutím ke zvýšení objemu prodeje, cen i míry využití kapacity výrobního odvětví Unie lze vyvodit závěr, že opatření byla úspěšná a že výrobní odvětví Unie v průběhu posuzovaného období překonalo účinky dřívějšího subvencování. Během období přezkumného šetření byl pozorován jistý pokles některých ukazatelů újmy, např. ziskovosti a podílu na trhu, ten však nelze přičíst dovozu z dotčené země, který byl v období přezkumného šetření velmi malý. Ukazatele újmy, které se vyvíjely negativně, i tak poukazují na udržitelnou situaci výrobního odvětví Unie.

         6.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

               (121)

               Šetření prokázalo, že dovoz dotčeného výrobku z Indie klesl na velmi nízkou úroveň. Tržní podíl výrobního odvětví Unie byl poměrně stabilní a objem, o nějž přišla dotčená země, byl nahrazen dovozem z USA za ceny podobné cenám výrobního odvětví Unie. Výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit objem prodeje a průměrné prodejní ceny a dosáhnout téměř optimální míry využití kapacity.

               (122)

               Jak je vysvětleno v 120. bodě odůvodnění, mírný pokles tržního podílu a ziskovosti výrobního odvětví Unie nelze přičíst indickému dovozu.

               (123)

               Vyvozuje se tudíž závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu.

               (124)

               Ačkoli výrobní odvětví Unie mělo několik připomínek k analýze újmy, jež byly řešeny výše v 95., 105.–106. a 110.–111. bodě odůvodnění, souhlasilo s celkovým závěrem o neexistenci podstatné újmy zejména během období přezkumného šetření.

         7.   Pravděpodobnost obnovení újmy

               (125)

               Pro účely vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy je důležité vyzdvihnout, že při optimálním využití kapacity – jehož bylo během období přezkumného šetření dosaženo – není výrobní odvětví Unie s to uspokojit celou spotřebu Unie, a tudíž významná část spotřeby Unie musí být pokryta dovozem.

               (126)

               Výrobní odvětví Unie vyrábí navíc jen vyčištěnou kyselinu sulfanilovou, což znamená, že uživatelům, kteří pro svou výrobu preferují technickou kyselinou sulfanilovou, nezbývá než využít dovozu.

               (127)

               Výrobní odvětví Unie si navíc udrželo stabilní podíl na trhu, neboť dodávalo řadě svých dlouhodobých odběratelů. Šetřením bylo zjištěno, že dodavatelé kyseliny sulfanilové musí u některých odběratelů podstoupit přísný a nákladný postup certifikace/verifikace, což ztěžuje změnu dodavatele.

               (128)

               Toto je kontext, ve kterém byl analyzován potenciální dopad indického dovozu na trh Unie a výrobní odvětví Unie v souladu s čl. 18 odst. 2 základního nařízení za účelem vyhodnocení pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření pozbyla platnosti.

               (129)

               Jak je uvedeno v 84.–85. a 87. bodě odůvodnění, dovoz kyseliny sulfanilové z Indie je nadále a pravděpodobně bude i v budoucnu zvýhodněn subvencováním.

               (130)

               Zjištění v rámci šetření zároveň ukazují na to, že přítomnost subvencovaného dovozu z Indie nepovede k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie. Tato úvaha vychází z analýzy těchto faktorů:

                           —

                           volná kapacita v Indii;

                           —

                           cenová politika indických vývozců;

                           —

                           dopad výše subvencování na ceny;

                           —

                           sortiment.

         a)   Volná kapacita v Indii

               (131)

               Šetření nezjistilo existenci významné volné kapacity v Indii.

               (132)

               Výrobní odvětví Unie vzneslo proti tomuto zjištění námitku a zejména uvedlo, že indická volná kapacita pravděpodobně poroste v důsledku rostoucí přítomnosti čínských výrobků na indickém trhu, což zvýší motivaci vyvážet.

               (133)

               V tomto ohledu Komise poznamenává, že největší známý indický výrobce a vývozce kyseliny sulfanilové v roce 2013 opustil status podniku orientovaného na vývoz (EOU), který je popsán v 39. bodě odůvodnění, neboť hodlal zvýšit prodej na domácím trhu. Takový prodej byl předtím významně omezen podmínkami režimu EOU. Společnost potvrdila, že nepociťovala tlak čínských konkurentů a že podle jejího hodnocení měl indický trh dobrou perspektivou vývoje. Neexistují tedy důvody domnívat se, že v důsledku údajného čínského tlaku na indický trh dojde k přesměrování současné či jakékoli budoucí volné kapacity indických výrobců do Unie.

         b)   Cenová politika indických vývozců

               (134)

               Pokud jde o cenovou politiku indických vývozců, bylo již v 94. a 95. bodě odůvodnění shledáno, že spolupracující vyvážející výrobce, ale i další indičtí výrobci prodávali za ceny, které během období přezkumného šetření neznamenaly cenové podbízení vůči cenové úrovni v Unii.

               (135)

               Výrobní odvětví Unie argumentovalo, že vývozní ceny společnosti Kokan vycházely z cenového závazku, a nebyly tudíž reprezentativní pro ostatní indické vyvážející výrobce. Komise poznamenává, že během posuzovaného období byly ceny společnosti Kokan výrazně nad minimální dovozní cenou (MIP) stanovenou v závazku. Pokud jde o ostatní indické vývozce, jejich průměrné vývozní ceny byly podle údajů Eurostatu během období přezkumného šetření ještě vyšší. To znamená, že ceny indických vývozců včetně Kokanu vycházely spíše ze situace na trhu, a nikoli z cenového závazku.

               (136)

               Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického dovozu se v průběhu posuzovaného období snížily o 8 % navzdory více než 40 % nárůstu cen hlavní suroviny (benzenu) během stejného období. Šetřením se zjistilo, že relativně vysoká cena kyseliny sulfanilové na trhu Unie vytvořila prostor pro pokles ceny, a to navzdory zvýšení ceny hlavní suroviny. Benzen je sice důležitou složkou nákladů, jím samotným ovšem nelze vysvětlit vývoj nákladů a cen výrobku, který je předmětem šetření. Šetřením bylo dále zjištěno, že ceny indického prodeje do Unie nebyly mimořádně nízké, neboť byly podobné indickým cenám vývozu do třetích zemí, který probíhal ve značných množstvích. Nebyl tedy zjištěn rozpor mezi vývojem ceny koncového výrobku (kyseliny sulfanilové) a vývojem ceny hlavní suroviny (benzenu), jak tvrdilo výrobní odvětví Unie.

               (137)

               Výrobní odvětví Unie rovněž poukázalo na to, že ceny indického vývozu do třetích zemí, jmenovitě do Turecka, byly nižší než do EU. Komise konstatuje, že z údajů získaných od společnosti Kokan plyne, že jeho ceny do Turecka byly rovněž nad úrovní MIP a že jimi nedocházelo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie. Objem vývozu společnosti Kokan do Turecka byl podobný objemu, na který se odvolává výrobní odvětví Unie ve svém argumentu, a tudíž zjištění týkající se Kokanu platí pro všechen indický dovoz do Turecka. Na základě výše uvedeného lze konstatovat, že dostupné údaje nepotvrzují údajnou rozdílnou cenovou politiku indických výrobců, pokud jde o vývoz do třetích zemí a vývoz do EU.

         c)   Dopad výše subvencování na ceny

               (138)

               Jak je uvedeno v 84. bodě odůvodnění, subvenční rozpětí zjištěné v období přezkumného šetření u spolupracujícího indického výrobce činilo 3,1 %. To dokládá pokračující klesající trend subvencování, který je pozorován od uložení původních vyrovnávacích opatření v roce 2002.

               (139)

               Tento pokles je ovlivněn nejen situací této konkrétní společnosti, ale také systémovými změnami indických subvenčních režimů. Jak je vyloženo v části C tohoto nařízení, některé režimy indická vláda zrušila a většinu zbývajících s ohledem na výhody pro podniky zredukovala. Pouze u jediného šetřeného režimu, a to DDS, byly podmínky způsobilosti a správní postupy zjednodušeny. Výsledkem bylo, že se společnost Kokan okamžitě přesunula do tohoto režimu. Využívání režimu DDS ovšem znamená nemožnost využívat většiny ostatních režimů (EOU, AAS, FPS, DFIA a FMS). Režim DDS má pro dotčený výrobek jasně stanovenou maximální úroveň subvencování: v období přezkumného šetření se rovnala 4 % vývozní hodnoty FOB a poté byla dále snížena na 3 % této hodnoty. Navzdory tomuto stropu na úroveň subvencování lze očekávat, že tento režim ostatní výrobci již začali nebo začnou využívat, poněvadž administrativní zátěž s tímto režimem spojená je nízká.

               (140)

               Komise tuto tendenci v posledních dvou letech zaregistrovala v několika jiných antisubvenčních šetřeních týkajících se Indie (16). Lze tedy vyvodit závěr, že zjištění týkající se Kokanu popsaná ve 139. bodě odůvodnění, lze extrapolovat na zbývající indické výrobce kyseliny sulfanilové.

               (141)

               S ohledem na výše uvedenou úroveň subvencování (odhad okolo 3 %, je-li DDS hlavním režimem) a na současnou úroveň cen vývozu z Indie, které již zahrnují subvence, se vyvozuje závěr, že tyto vývozní ceny by nepředstavovaly cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, i kdyby byla vyrovnávací opatření vůči Indii zrušena. Lze tedy vyvodit závěr, že vývoz z Indie, i kdyby byl subvencovaný, by nezpůsobil újmu výrobnímu odvětví Unie.

         d)   Sortiment

               (142)

               Spolupracující indický výrobce (představující významný podíl indického dovozu do Unie) prodával především kyselinu sulfanilovou technického stupně, kde mu konkuroval zejména dovoz z USA a Číny, poněvadž výrobní odvětví Unie kyselinu sulfanilovou technického stupně nevyrábělo. V podstatě veškerá kyselina sulfanilová, kterou společnost Kokan vyvezla do Turecka, a to ve významných množstvích, byla technického stupně.

               (143)

               Výrobní odvětví Unie přišlo s tvrzením, že využití kyseliny sulfanilové technického a vyčištěného stupně se značně překrývá, a že si tedy oba stupně výrazně konkurují.

               (144)

               Přestože se uznává, že oba stupně lze považovat za jeden a týž výrobek, je důležité uvést, že šetřením bylo potvrzeno, že z praktického hlediska je jejich zaměnitelnost omezená. Kyselinu sulfanilovou vyčištěného stupně by teoreticky mohli používat uživatelé, kteří potřebují nebo preferují technický stupeň, avšak kvůli výraznému cenovému rozdílu (20 % až 25 %) to pro ně není ekonomicky schůdné řešení. Proto je konstatováno, že kyselina sulfanilová technického stupně pocházející z Indie konkuruje zejména výrobkům z ČLR a USA.

         8.   Závěr o obnovení újmy

               (145)

               Vzhledem k zjištěním šetření uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že zrušením vyrovnávacích opatření vůči Indii pravděpodobně nedojde v krátkodobém až střednědobém horizontu k obnovení újmy.

         E.   ZÁJEM UNIE

               (146)

               Jelikož byl vyvozen závěr, že obnovení újmy není pravděpodobné, nebylo nutné stanovit zájem Unie.

         F.   UKONČENÍ VYROVNÁVACÍCH OPATŘENÍ

               (147)

               Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné zrušit stávající vyrovnávací opatření vůči dovozu kyseliny sulfanilové z Indie. V návaznosti na toto zveřejnění byla zúčastněným stranám poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

               (148)

               Z výše uvedeného plyne, že jak stanoví čl. 18 základního nařízení, vyrovnávací opatření použitelná na kyselinu sulfanilovou pocházející z Indie by měla být zrušena. Zrušeno by mělo být také rozhodnutí Komise, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.

               (149)

               Vzhledem k tomu, že k překonání účinků dumpingu došlo teprve v nedávné době, bude Komise v návaznosti na žádost výrobce v Unii dovoz dotčeného výrobku sledovat. Toto sledování bude probíhat po dobu dvou let od vyhlášení tohoto nařízení.

               (150)

               Výbor zřízený podle čl. 25 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Zrušuje se konečné vyrovnávací clo na dovoz kyseliny sulfanilové, v současnosti kódu KN ex 2921 42 00 (kód TARIC 2921420060), pocházející z Indie a ukončuje se řízení v souvislosti s tímto dovozem.
   2.   Zrušuje se rozhodnutí Komise 2006/37/ES, kterým se přijímají v současnosti platné závazky společnosti Kokan Synthetics & Chemicals Pvt. Ltd. (Indie) v souvislosti s dovozem kyseliny sulfanilové.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. prosince 2014.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1338/2002 ze dne 22. července 2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu sulfanilové kyseliny pocházející z Indie o konečném výběru uloženého prozatímního vyrovnávacího cla (Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 1).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 1339/2002 ze dne 22. července 2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie a o konečném výběru uloženého prozatímního cla (Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 11).

      (4)  Úř. věst. L 196, 25.7.2002, s. 36.

      (5)  Úř. věst. L 80, 18.3.2004, s. 29.

      (6)  Rozhodnutí Komise 2006/37/ES ze dne 5. prosince 2005, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým a antisubvenčním řízením týkajícím se dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie (Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 52).

      (7)  Nařízení Rady (ES) č. 123/2006 ze dne 23. ledna 2006, kterým se mění nařízení (ES) č. 1338/2002 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie a nařízení (ES) č. 1339/2002 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející mimo jiné z Indie ( Úř. věst. L 22, 26.1.2006, s. 5).

      (8)  Nařízení Rady (ES) č. 1000/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 1).

      (9)  Nařízení Rady (ES) č. 1010/2008 ze dne 13. října 2008 o uložení konečného vyrovnávacího cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 nařízení (ES) č. 2026/97 a částečném prozatímním přezkumu podle článku 19 nařízení (ES) č. 2026/97 a změně nařízení (ES) č. 1000/2008 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny sulfanilové pocházející z Čínské lidové republiky a Indie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 384/96 (Úř. věst. L 276, 17.10.2008, s. 3).

      (10)  Úř. věst. C 28, 30.1.2013, s. 12.

      (11)  Úř. věst. C 300, 16.10.2013, s. 5.

      (12)  Úř. věst. C 300, 16.10.2013, s. 14.

      (13)  Nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51).

      (14)  Subvence označené hvězdičkou jsou vývozní subvence.

      (15)  Po zveřejnění informací požádal výrobce v Unii o uvedení objemu a hodnoty dovozu kyseliny sulfanilové z dotčených zemí rovněž v rozsazích, neboť na základě indexovaných údajů je obtížné posoudit jejich reálný (v absolutním vyjádření) vývoj a pochopit závěry Komise.

      (16)  Příklad: dráty z nerezavějící oceli (Úř. věst. L 240, 7.9.2013), PET (Úř. věst. L 137, 23.5.2013).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1219 ze dne 26. července 2016, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 499/96, pokud jde o celní kvóty Unie pro některé ryby a produkty rybolovu pocházející z Islandu

text:
                  27.7.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 201/2

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1219
      ze dne 26. července 2016,
      kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 499/96, pokud jde o celní kvóty Unie pro některé ryby a produkty rybolovu pocházející z Islandu
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 499/96 ze dne 19. března 1996 o otevření a správě celních kvót Unie pro některé ryby a produkty rybolovu pocházející z Islandu (1), a zejména na čl. 5 odst. 1 písm. a) a d) uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Rozhodnutím Rady (EU) 2016/837 ze dne 21. dubna 2016 (2) Rada schválila podpis jménem Evropské unie a prozatímní provádění Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou.

                  (2)

                  Znění Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou (dále jen „dodatkový protokol“), které je připojeno k rozhodnutí Rady (EU) 2016/837, stanoví obnovení tří kvót s nulovou celní sazbou, jejichž platnost skončila dne 30. dubna 2014, a novou kvótu s nulovou celní sazbou za účelem propuštění do volného oběhu některých ryb a produktů rybolovu pocházejících z Islandu v Evropské unii.

                  (3)

                  V souladu s dodatkovým protokolem se objemy celních kvót na období od 1. května 2014 do dne, kdy prozatímní provádění dodatkového protokolu nabude účinnosti, úměrně přidělují a dávají k dispozici pro období od prvního dne prozatímního provádění dodatkového protokolu do 30. dubna 2021. Dodatkový protokol nestanoví převod zbývajících objemů celní kvóty na pozdější období pro podávání žádostí.

                  (4)

                  Je nezbytné změnit nařízení (ES) č. 499/96 za účelem provedení celních kvót stanovených v dodatkovém protokolu.

                  (5)

                  Celní kvóty by se měly použít ode dne, kdy prozatímní provádění dodatkového protokolu nabude účinnosti, do 30. dubna 2021. Toto nařízení by se proto mělo použít od prvního dne prozatímního provádění dodatkového protokolu podle článku 3 rozhodnutí Rady (EU) 2016/837.

                  (6)

                  Nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 (3) bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (4) a ukončen režim referenčních cen pro produkty rybolovu. Je proto nutné zrušit podmínku stanovenou v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 499/96 o dodržování referenčních cen.

                  (7)

                  Protokol č. 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce byl pozměněn rozhodnutím Smíšeného výboru EU a Islandu č. 1/2016 ze dne 17. února 2016 (5). Je proto nezbytné stanovit, že se použije pozměněný protokol č. 3.

                  (8)

                  Pravidla pro správu celních kvót jsou stanovena v prováděcím nařízení Komise (EU) 2015/2447 (6), kterým se nahrazuje nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (7) ode dne 1. května 2016. Článek 2 nařízení (ES) č. 499/96 by měl být změněn, aby se zohlednila nová pravidla.

                  (9)

                  Příloha nařízení (ES) č. 499/96 by měla být změněna tak, aby zohledňovala změny kódů kombinované nomenklatury (dále jen „kódy KN“) stanovené nařízením Rady (EHS) č. 2658/87 (8) a třídění podle systému Taric. V zájmu srozumitelnosti je vhodné nahradit přílohu nařízení (ES) č. 499/96 v celém rozsahu.

                  (10)

                  Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      Nařízení (ES) č. 499/96 se mění takto:

                  1)

                  Článek 1 se mění takto:

                              a)

                              odstavec 2 se zrušuje,

                              b)

                              odstavec 3 se nahrazuje tímto:
                              „3.   Použije se protokol č. 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou o definici pojmu „původní produkty“ a o metodách správní spolupráce ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru EU a Islandu č. 1/2016 (*).

                                 (*)  Rozhodnutí Smíšeného výboru EU a Islandu č. 1/2016 ze dne 17. února 2016 o změně protokolu č. 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou o definici pojmu „původní produkty“ a metodách správní spolupráce (Úř. věst. L 72, 17.3.2016, s. 66).“"

                  2)

                  Článek 2 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 2
                  Celní kvóty stanovené v tomto nařízení jsou spravovány v souladu s články 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (**).

                     (**)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).“"

                  3)

                  Článek 3 se zrušuje.

                  4)

                  Příloha se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
      Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
      Použije se ode dne 1. srpna 2016.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 26. července 2016.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Úř. věst. L 75, 23.3.1996, s. 8.

         (2)  Rozhodnutí Rady (EU) 2016/837 ze dne 21. dubna 2016 o podpisu jménem Evropské unie a prozatímním provádění Dohody mezi Evropskou unií, Islandem, Lichtenštejnským knížectvím a Norským královstvím o finančním mechanismu EHP na období 2014–2021, Dohody mezi Norským královstvím a Evropskou unií o norském finančním mechanismu na období 2014–2021, Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Norským královstvím a Dodatkového protokolu k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandskou republikou (Úř. věst. L 141, 28.5.2016, s. 1).

         (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1379/2013 ze dne 11. prosince 2013 o společné organizaci trhů s produkty rybolovu a akvakultury a o změně nařízení Rady (ES) č. 1184/2006 a (ES) č. 1224/2009 a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 104/2000 (Úř. věst. L 354, 28.12.2013, s. 1).

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 104/2000 ze dne 17. prosince 1999 o společné organizaci trhu s produkty rybolovu a akvakultury (Úř. věst. L 17, 21.1.2000, s. 22).

         (5)  Úř. věst. L 72, 17.3.2016, s. 66.

         (6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

         (7)  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

         (8)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

         PŘÍLOHA

               „PŘÍLOHA
               Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platných ke dni přijetí tohoto nařízení. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního režimu současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.

                           Pořadové číslo

                           Kód KN

                           Třídění TARIC

                           Popis zboží

                           Kvótové období

                           Objem kvóty (t čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)

                           Clo v rámci kvóty (v %)

                           09.0792

                           ex 0303 51 00

                           10
                           20

                           Sleď (Clupea harengus, Clupea pallasii), zmrazený, kromě jater, jiker a mlíčí, pro průmyslové zpracování (1)
                               (2)

                           Od 1.1. do 31.12.

                           950

                           0

                           09.0812

                           0303 51 00

                           Sleď (Clupea harengus,
                              Clupea pallasii), zmrazený, kromě jater, jiker a mlíčí (2)

                           Od 1.8.2016 do 30.4.2017

                           1 050

                           0

                           Od 1.5.2017 do 30.4.2018

                           1 400

                           Od 1.5.2018 do 30.4.2019

                           1 400

                           Od 1.5.2019 do 30.4.2020

                           1 400

                           Od 1.5.2020 do 30.4.2021

                           1 400

                           09.0793

                           0302 13 00
                           0302 14 00
                           0304 41 00
                           0304 81 00

                           Ryby, čerstvé nebo chlazené (kromě jater, jiker a mlíčí) a čerstvé nebo chlazené či zmrazené filé z:
                           Lososa (Oncorhynchus nerka, Oncorhynchus gorbuscha, Oncorhynchus keta, Oncorhynchus tschawytscha, Oncorhynchus kisutch, Oncorhynchus masou a Oncorhynchus rhodurus), lososa obecného (Salmo salar) a hlavatky podunajské (Hucho hucho)

                           Od 1.1. do 31.12.

                           50

                           0

                           09.0794

                           Čerstvé nebo chlazené:

                           Od 1.1. do 31.12.

                           250

                           0

                           0302 23 00

                           Jazyky (Solea spp.)

                           0302 24 00
                           0302 29

                           Pakambala velká (Psetta maxima), pakambala (Lepidorhombus spp.) a jiné platýsovité ryby

                           ex 0302 56 00

                           10

                           Treska modravá (Micromesistius poutassou)

                           Zmrazené:

                           0303 32 00

                           Platýs velký (Pleuronectes platessa)

                           0303 55 30

                           Kranas Murphyho (Trachurus murphyi)

                           ex 0303 55 90

                           90

                           Ostatní ryby, kromě kranase obecného (Caranx trachurus)

                           0303 56 00

                           Kranasovec štíhlý (Rachycentron canadum)

                           0303 69 90
                           0303 89 90

                           Ostatní ryby

                           0303 82 00

                           Rejnokovití (Rajidae)

                           0303 83 00

                           Zubatky (Dissostichus spp.)

                           0303 84 90

                           Mořčáci jiní než mořčák evropský (Dicentrarchus labrax)

                           0303 89 55

                           Mořan zlatý (Sparus aurata)

                           Čerstvé nebo chlazené filé z:

                           0304 31 00

                           Tilápie (Oreochromis spp.)

                           0304 32 00

                           Sumce (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

                           0304 33 00

                           Robala nilského (Lates niloticus)

                           0304 39 00

                           Kaprů (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), úhořů (Anguilla spp.) a hadohlavců (Channa spp.)

                           0304 42 50

                           Pstruha druhů Oncorhynchus apache nebo Oncorhynchus chrysogaster

                           0304 49 10

                           Ostatních sladkovodních ryb

                           0304 43 00

                           Platýsovitých ryb (Pleuronectidae, Bothidae, Cynoglossidae, Soleidae, Scophthalmide a Citharidae)

                           0304 44 30

                           Tresky tmavé (Pollachius virens)

                           0304 44 90

                           Jiných ryb čeledi Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae a Muraenolepididae, kromě tresky (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus) a ryb druhů Boreogadus saida

                           0304 45 00

                           Mečouna obecného (Xiphias gladius)

                           0304 46 00

                           Zubatky (Dissostichus spp.)

                           0304 49 50

                           Okouníka (Sebastes spp.)

                           ex 0304 49 90

                           30
                           40
                           50
                           60
                           70
                           90

                           Ostatních ryb, kromě sledě obecného a makrely obecné

                           Rybí maso (též mleté), čerstvé nebo chlazené z:

                           0304 53 00

                           Ryb čeledi Bregmacerotidae, Euclichthyidae, Gadidae, Macrouridae, Melanonidae, Merlucciidae, Moridae a Muraenolepididae

                           0304 54 00

                           Mečouna obecného (Xiphias gladius)

                           0304 55 00

                           Zubatky (Dissostichus spp.)

                           0304 59 90

                           Ostatních ryb, kromě sladkovodních ryb a řezů ze sleďů

                           Zmrazené filé z:

                           0304 61 00

                           Tilápie (Oreochromis spp.)

                           0304 62 00

                           Sumce (Pangasius spp., Silurus spp., Clarias spp., Ictalurus spp.)

                           0304 63 00

                           Robala nilského (Lates niloticus)

                           0304 69 00

                           Kaprů (Cyprinus carpio, Carassius carassius, Ctenopharyngodon idellus, Hypophthalmichthys spp., Cirrhinus spp., Mylopharyngodon piceus), úhořů (Anguilla spp.) a hadohlavců (Channa spp.)

                           0304 82 50

                           Pstruha druhů Oncorhynchus apache nebo Oncorhynchus chrysogaster

                           0304 89 10

                           Ostatních sladkovodních ryb

                           Zmrazené maso z:

                           0304 95 21

                           Tresky druhu Gadus macrocephalus

                           0304 95 25

                           Tresky druhu Gadus morhua

                           0304 95 29

                           Tresky druhu Gadus ogac a ryby druhu Boreogadus saida

                           0304 95 40

                           Tresky tmavé (Pollachius virens)

                           0304 95 50

                           Štikozubců rodu Merluccius

                           0304 95 60

                           Tresky modravé (Micromesistius poutassou, Gadus poutassou)

                           ex 0304 95 90

                           11
                           13
                           17
                           19
                           90

                           Ostatních ryb, kromě štikozubců rodu Urophycis spp.

                           ex 0304 99 99

                           20
                           25
                           30
                           40
                           50
                           65
                           69
                           70
                           90

                           Ostatních ryb, kromě makrely (Scomber scombrus, Scomber australasicus, Scomber japonicus)

                           09.0811

                           0304 49 50

                           Filé z okouníka (Sebastes spp), čerstvé nebo chlazené

                           Od 1.8.2016 do 30.4.2017

                           2 211

                           0

                           Od 1.5.2017 do 30.4.2018

                           2 948

                           Od 1.5.2018 do 30.4.2019

                           2 948

                           Od 1.5.2019 do 30.4.2020

                           2 948

                           Od 1.5.2020 do 30.4.2021

                           2 948

                           09.0795

                           0305 61 00

                           Sledi (Clupea harengus, Clupea pallasii), solení, ne však sušení nebo uzení, a sledi ve slaném nálevu

                           Od 1.1. do 31.12.

                           1 750

                           0

                           09.0796

                           0306 15 90

                           Humr severský (Nephrops norvegicus), zmrazený, kromě uzeného humra severského

                           Od 1.1. do 31.12.

                           50

                           0

                           09.0810

                           0306 15 90

                           Humr severský (Nephrops norvegicus), zmrazený, kromě uzeného humra severského

                           Od 1.8.2016 do 30.4.2017

                           1 106

                           0

                           Od 1.5.2017 do 30.4.2018

                           1 474

                           Od 1.5.2018 do 30.4.2019

                           1 474

                           Od 1.5.2019 do 30.4.2020

                           1 474

                           Od 1.5.2020 do 30.4.2021

                           1 474

                           09.0797

                           1604 12 91
                           1604 12 99

                           Přípravky nebo konzervy ze sleďů, celých nebo v kusech, vyjma drcených, kromě filé ze sleďů, syrového, jen obaleného těstem nebo strouhankou, též předsmaženého v oleji, zmrazeného

                           Od 1.1. do 31.12.

                           2 400

                           0

                           09.0798

                           1604 17 00
                           1604 19 97

                           Přípravky nebo konzervy z úhořů a ostatní přípravky nebo konzervy z ryb, celých nebo v kusech, vyjma drcených

                           Od 1.1. do 31.12.

                           50

                           0

                           ex 1604 20 90

                           20
                           30
                           35
                           50
                           60
                           90

                           Ostatní přípravky nebo konzervy z ryb, kromě sleďů a makrel

                           09.0700

                           1604 20 90

                           Ostatní přípravky nebo konzervy z ryb

                           Od 1.8.2016 do 30.4.2017

                           2 764

                           0

                           Od 1.5.2017 do 30.4.2018

                           3 685

                           Od 1.5.2018 do 30.4.2019

                           3 685

                           Od 1.5.2019 do 30.4.2020

                           3 685

                           Od 1.5.2020 do 30.4.2021

                           3 685

            (1)  Na zařazení do této podpoložky se vztahují podmínky stanovené právními předpisy Evropské unie [viz článek 254 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1)].

            (2)  Jelikož je od 15. února do 15. června celní sazba doložky nejvyšších výhod nulová, výhoda plynoucí z této celní kvóty u zboží přihlášeného k propuštění do volného oběhu během tohoto období se neudělí.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 361/2012 ze dne 25. dubna 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               26.4.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 114/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 361/2012
   ze dne 25. dubna 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. dubna 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  JO

                  98,8

                  MA

                  58,7

                  TN

                  124,7

                  TR

                  110,1

                  ZZ

                  98,1

                  0707 00 05

                  JO

                  216,8

                  TR

                  148,3

                  ZZ

                  182,6

                  0709 93 10

                  TR

                  140,2

                  ZZ

                  140,2

                  0805 10 20

                  EG

                  58,5

                  IL

                  77,3

                  MA

                  52,8

                  TR

                  50,5

                  ZZ

                  59,8

                  0805 50 10

                  TR

                  58,4

                  ZZ

                  58,4

                  0808 10 80

                  AR

                  94,2

                  BR

                  81,0

                  CA

                  117,0

                  CL

                  95,1

                  CN

                  119,8

                  MK

                  31,8

                  NZ

                  125,7

                  US

                  153,6

                  ZA

                  85,5

                  ZZ

                  100,4

                  0808 30 90

                  AR

                  96,4

                  CL

                  114,1

                  CN

                  81,7

                  US

                  107,0

                  ZA

                  109,2

                  ZZ

                  101,7

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.