title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/59 ze dne 14. ledna 2019, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

text:
                  15.1.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 12/13

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/59
         ze dne 14. ledna 2019,
         kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP
         1.1.   Platná opatření

                     (1)

                     V listopadu 2012 v návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1039/2012 (2) (dále jen „konečné nařízení“) konečné antidumpingové clo na dovoz hliníkových radiátorů, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

                     (2)

                     Konečným nařízením bylo uloženo antidumpingové clo, jehož sazba činí 12,6 % až 56,2 % pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, 21,2 % pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku a 61,4 % pro všechny ostatní společnosti v ČLR.

               1.2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

                     (3)

                     Dne 15. února 2017 Komise v Úředním věstníku Evropské unie zveřejnila oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti antidumpingových opatření týkajících se hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR (3).

                     (4)

                     Dne 30. června 2017 podalo mezinárodní sdružení výrobců hliníkových radiátorů (AIRAL S.c.r.l., International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium – dále jen „žadatel“), představující více než 25 % celkové výroby hliníkových radiátorů v Evropské unii (dále jen „Unie“), žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

                     (5)

                     Žadatel svou žádost o přezkum odůvodnil tím, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

                     (6)

                     Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 9. listopadu 2017 zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie (4) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

               1.3.   Zúčastněné strany

                     (7)

                     Komise ve svém oznámení o zahájení přezkumu vyzvala všechny zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise výslovně informovala žadatele, známé výrobce v Unii a jejich sdružení, známé dovozce hliníkových radiátorů v Unii a známé vyvážející výrobce v ČLR o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a vyzvala je ke spolupráci.

                     (8)

                     V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že uvažuje o Rusku jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Komise rovněž uvedla, že podle informací, které má k dispozici, se mohou další výrobci, kteří působí v podmínkách tržního hospodářství, nacházet v Turecku, na Tchaj-wanu, v Malajsii, Iránu, Argentině a na Ukrajině.

                     (9)

                     Komise o zahájení informovala výrobce v Rusku a vyzvala je k účasti. Komise také vyrozuměla příslušné orgány v Argentině, Bosně a Hercegovině, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Iránu, Japonsku, Malajsii, Rusku, Švýcarsku, na Tchaj-wanu, ve Spojených státech amerických, v Turecku a na Ukrajině o zahájení šetření a vyžádala si informace o výrobě a prodeji hliníkových radiátorů a kontaktní údaje všech příslušných výrobců v těchto zemích.

                     (10)

                     Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Žádná ze zúčastněných stran o slyšení nepožádala.

               1.3.1.   Výběr vzorků

                     (11)

                     V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

               1.3.1.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

                     (12)

                     Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii.

                     (13)

                     V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrala Komise vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje, který mohl být v době, která byla k dispozici, přezkoumán.

                     (14)

                     Předběžně vybraný vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii, kteří představovali přibližně 80 % celkového prodeje výrobního odvětví v Unii. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily, ale nebyly předloženy žádné připomínky.

               1.3.1.2.   Výběr vzorku dovozců

                     (15)

                     Komise v oznámení o zahájení přezkumu vyzvala dovozce a jejich reprezentativní sdružení, aby se přihlásili a poskytli konkrétní informace, které jí umožní rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat. Přihlásili se dva dovozci. Vzhledem k omezenému počtu společností se výběr vzorku nepokládal za nutný.

               1.3.1.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců

                     (16)

                     Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

                     (17)

                     Žádný z vyvážejících výrobců ČLR neposkytl informace požadované v příloze I oznámení o zahájení přezkumu za účelem výběru vzorku.

               1.3.2.   Uživatelé

                     (18)

                     Komise v oznámení o zahájení vyzvala uživatele a jejich reprezentativní sdružení a reprezentativní organizace spotřebitelů, aby se přihlásili a spolupracovali. Nepřihlásili se žádní uživatelé v Unii ani jejich sdružení.

               1.3.3.   Dotazníky a inspekce na místě

                     (19)

                     Komise zaslala dotazníky všem stranám uvedeným níže a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení přezkumu.

                     (20)

                     To zahrnovalo čtyři výrobce v Unii zařazené do vzorku, žadatele, dva spolupracující dovozce a výrobce v Argentině, Iránu, Japonsku, Malajsii, Rusku, Švýcarsku, na Tchaj-wanu, v Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Turecku a na Ukrajině.

                     (21)

                     Odpovědi na dotazník byly obdrženy od čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku, jednoho dovozce, žadatele a jednoho výrobce na Ukrajině.

                     (22)

                     Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné k určení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy a k určení, zda by zachování antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie.

                     (23)

                     Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                                 a)

                                 výrobci v Unii:

                                             —

                                             Fondital, Brescia, Itálie

                                             —

                                             Global Radiatori, Brescia, Itálie

                                             —

                                             Radiatori 2000, Bergamo, Itálie

                                             —

                                             Armatura, Krakov, Polsko

                                 b)

                                 dovozci v Unii:

                                             —

                                             Hydroland, Krakov, Polsko

                                 c)

                                 výrobce ve srovnatelné zemi:

                                             —

                                             San Teh Raj, Oděsa, Ukrajina.

               1.4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

                     (24)

                     Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se vztahovalo na období od 1. října 2016 do 30. září 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“).

                     (25)

                     Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2014 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

               2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
         2.1.   Dotčený výrobek

                     (26)

                     Výrobek, jehož se přezkum před pozbytím platnosti týká, je totožný s výrobkem definovaným v původním šetření, tj. hliníkové radiátory a jejich součástí nebo díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů, jejich součástí a dílů elektrického typu, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).

               2.2.   Obdobný výrobek

                     (27)

                     Šetření ukázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

                                 —

                                 dotčený výrobek,

                                 —

                                 výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Ukrajiny, která posloužila jako srovnatelná země,

                                 —

                                 výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

                     (28)

                     Komise dospěla k závěru, že uvedené výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

               3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
         3.1.   Pravděpodobnost přetrvání či obnovení dumpingu

                     (29)

                     Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping přetrvá nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.

               3.1.1.   Srovnatelná země

                     (30)

                     Běžná hodnota se podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

                     (31)

                     V oznámení o zahájení přezkumu Komise informovala zúčastněné strany, že uvažuje o Rusku jako o vhodné srovnatelné zemi, a zúčastněné strany vyzvala, aby se k tomu vyjádřily. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

                     (32)

                     Komise požádala 60 výrobců obdobného výrobku z Argentiny, Iránu, Japonska, Malajsie, Ruska, Švýcarska, Tchaj-wanu, Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Turecka a Ukrajiny o poskytnutí informací.

                     (33)

                     Komise obdržela pouze jednu odpověď, a to od jednoho výrobce na Ukrajině (San Teh Raj).

                     (34)

                     Vzhledem k tomu, že nebyla obdržena žádná jiná odpověď, a jelikož je ukrajinský trh na základě jeho tržní velikosti považován za vhodný reprezentativní trh pro tento účel, bylo rozhodnuto, že je Ukrajina podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení vhodnou srovnatelnou zemí.

               3.1.2.   Běžná hodnota

                     (35)

                     Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

                     (36)

                     Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje výrobce ve srovnatelné zemi reprezentativní. Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. Na tomto základě byl celkový prodej výrobce ve srovnatelné zemi reprezentativní.

                     (37)

                     Podle informací získaných od žadatele neexistuje žádný jednoznačný základ pro stanovení typu výrobku na základě pěti kódů TARIC, jichž se šetření týká. Popis produktu u všech pěti kódů TARIC je totiž shodný, jmenovitě „Hliníkové radiátory a jejich součásti nebo díly smontované do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny“. Na úrovni TARIC se neprovádí žádné další rozlišení. Rozdíl mezi pěti kódy TARIC je způsoben jinými kritérii, jako jsou konečné použití a výrobní metoda. Například radiátor pro domácí použití spadá do čísla 7615 celního sazebníku. Pokud je tentýž radiátor používán v obchodní nebo průmyslové budově, spadá do čísla 7616 celního sazebníku. Celní klasifikace se nevztahuje na funkční kritéria, jako jsou výkon, rozměry a hmotnost prvku.

                     (38)

                     Vzhledem k této skutečnosti Komise rozhodla, že by měla být stanovena jedna vážená průměrná běžná hodnota.

                     (39)

                     Z tohoto důvodu Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty použije skutečný domácí prodej.

                     (40)

                     Běžná hodnota je založena na skutečné ceně na domácím trhu bez ohledu na to, zda uvedený prodej je, či není ziskový, pokud:

                                 a)

                                 objem prodeje za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje; a pokud

                                 b)

                                 se vážená průměrná prodejní cena rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

                     (41)

                     Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že více než 80 % veškerého domácího prodeje bylo ziskových a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Běžná hodnota byla tudíž vypočtena jako vážený průměr cen veškerého domácího prodeje během období přezkumného šetření.

               3.1.3.   Vývozní cena

                     (42)

                     Komise neobdržela žádnou odpověď na dotazník od vyvážejících výrobců v ČLR. V důsledku nedostatečné spolupráce a na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení Komise informovala vyvážející výrobce v ČLR a orgány ČLR, že pokud s ní vyvážející výrobci nebudou dostatečně spolupracovat, může Komise založit svá zjištění na dostupných údajích. Komise také zdůraznila, že zjištění založené na dostupných údajích může být pro dotčené strany méně příznivé. Komise neobdržela žádnou odpověď. Komise stanovila vývozní cenu na základě dovozních statistik Eurostatu („Comext“).

                     (43)

                     Jak se uvádí ve (37). bodě odůvodnění, neexistuje žádný jednoznačný základ pro určení, které typy výrobků spadají pod pět kódů TARIC, jichž se šetření týká. Proto byla stanovena jedna vážená průměrná vývozní cena pro všechny hliníkové radiátory dovážené z ČLR.

               3.1.4.   Srovnání

                     (44)

                     Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.

                     (45)

                     Tam, kde to bylo opodstatněné v zájmu spravedlivého srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a vývozní cenu s přihlédnutím k rozdílům, které ovlivňují ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Běžná hodnota pro nevratné náklady na DPH byla navýšena o 4 % – 6 %, a u nákladů na pojištění a přepravu byla vývozní cena snížena o 4 % – 6 %.

               3.1.5.   Dumpingové rozpětí

                     (46)

                     Komise srovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu obdobného výrobku s váženou průměrnou hodnotou veškerého vývozu do Unie v souladu s čl. 2 odst. 11 a odst. 12 základního nařízení.

                     (47)

                     Na tomto základě Komise zjistila dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, na úrovni převyšující 15 %.

               3.2.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

                     (48)

                     V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise zkoumala, zda existuje pravděpodobnost přetrvání dumpingu v případě zrušení opatření. Byly analyzovány tyto ukazatele: volná kapacita v ČLR a atraktivita trhu Unie.

                     (49)

                     V důsledku nedostatečné spolupráce vyvážejících výrobců z ČLR bylo zkoumání pravděpodobnosti přetrvání dumpingu za účelem posouzení vývoje dovozu v případě zrušení opatření založeno na informacích, které měla Komise k dispozici, tedy na informacích poskytnutých v žádosti o přezkum a na informacích z jiných nezávislých dostupných zdrojů, jako jsou úřední dovozní statistiky a informace získané od zúčastněných stran během šetření. Informace poskytnuté v žádosti zahrnovaly průzkum provedený čínským obchodním poradenstvím a zprávu (5) nazvanou „Nadměrná kapacita v Číně“, kterou zveřejnila Obchodní komora Evropské unie v Číně. Údaje poskytnuté žadatelem nebyly v tomto ohledu zúčastněnými stranami zpochybněny. Komise nenašla žádné důkazy k vyvrácení těchto údajů.

               3.2.1.   Volná kapacita v ČLR

                     (50)

                     Průzkum analyzoval velikost volné čínské kapacity pro hliníkové radiátory v rámci dvou scénářů. V závislosti na tom, který ze dvou scénářů je přijat, činí volná kapacita 27,5 milionu součástí nebo 112,5 milionu součástí. Bez ohledu na to, který scénář bude přijat, je volná kapacita pro hliníkové radiátory významná, neboť představuje přibližně 94 % nebo 386 % celkové spotřeby v Unii (viz (62). bod odůvodnění).

                     (51)

                     Zpráva zveřejněná obchodní komorou Evropské unie v Číně analyzovala volnou kapacitu čínského odvětví hliníku obecně. Podle této zprávy se volná kapacita mezi lety 2008 a 2015 zdvojnásobila z téměř 5 na téměř 10 milionů tun. Z toho plyne, že čínští výrobci hliníkových radiátorů by byli schopni získat další množství hliníku, pokud by zvýšili svou výrobu.

                     (52)

                     Ani průzkum, ani šetření neodhalily žádné ukazatele, které by mohly naznačovat významné zvýšení domácí poptávky v Číně v blízké budoucnosti. Totéž platí i pro čínský vývoz na trhy jiných třetích zemí, jelikož nejsou k dispozici žádné informace, které by naznačovaly významný nárůst poptávky po hliníkových radiátorech ve světě.

                     (53)

                     Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné další informace, má se za to, že ani domácí poptávka, ani celosvětová poptávka nebudou schopny absorbovat značnou volnou kapacitu, která je dostupná v ČLR.

               3.2.2.   Přitažlivost trhu Unie

                     (54)

                     Komise za účelem stanovení možného vývoje dovozu v případě zrušení opatření zvážila atraktivitu trhu Unie v souvislosti s cenami.

                     (55)

                     Komise analyzovala údaje o vývozu z ČLR do třetích zemí na osmimístné úrovni během období přezkumného šetření. Tyto vývozní ceny však nebyly považovány za ceny, které by přesně reprezentovaly hliníkové radiátory, jelikož klasifikace na této úrovni zahrnovala kromě dotčeného výrobku širokou škálu výrobků výrazně přesahující objem dovozu hliníkových radiátorů (nejméně stokrát). Čínské vývozní statistiky proto neposkytly přesvědčivé důkazy o čínských vývozních cenách na ostatních trzích.

                     (56)

                     Komise z důvodu absence průkazných údajů o cenách do třetích zemí kvůli nedostatečné spolupráci s čínskými vyvážejícími výrobci podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení založila svá zjištění na informacích uvedených v žádosti o přezkum.

                     (57)

                     Vzhledem ke značné volné kapacitě čínských vyvážejících výrobců a nasycení některých stávajících trhů by čínští vyvážející výrobci s velkou pravděpodobností směřovali svou značnou volnou kapacitu na trh Unie, pokud by antidumpingová opatření byla zrušena. Zpráva „Nadměrná kapacita v Číně“ rovněž dále zdůraznila, že politika čínské vlády vývoz podporuje poskytováním finanční podpory a daňového zvýhodnění, čímž zvyšuje přitažlivost vývozních trhů, jakým je trh Unie.

                     (58)

                     Významný objem vývozu z ČLR a jeho podíl na trhu během původního období šetření a nadále probíhající vývoz hliníkových radiátorů z ČLR na trh Unie v omezeném, ale stále značném objemu umožňují Komisi dospět k závěru, že je trh Unie pro výrobce hliníkových radiátorů v ČLR atraktivní. Čínské vývozní ceny jsou i nadále dumpingové (viz (47). bod odůvodnění) a výrazně podbízivé vůči cenám výrobního odvětví Unie (viz (76). bod odůvodnění). Vzhledem k významné volné kapacitě v ČLR a nízké úrovni čínských cen je vysoká pravděpodobnost zásadního nárůstu dovozu v případě zrušení antidumpingových opatření.

               3.2.3.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

                     (59)

                     Na základě výše uvedeného, zejména vzhledem k dumpingovému rozpětí stanovenému v období přezkumného šetření, významné volné kapacitě dostupné v ČLR a atraktivitě trhu Unie, Komise předpokládá, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo k přetrvání dumpingu a že dumpingový vývoz bude vstupovat na trh Unie ve značném množství. Proto se usuzuje, že v případě pozbytí platnosti stávajících antidumpingových opatření je přetrvání dumpingu pravděpodobné.

               4.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
         4.1.   Vymezení výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

                     (60)

                     Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek šest výrobců v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               4.2.   Předběžné poznámky

                     (61)

                     Újma byla posouzena na základě trendů v oblasti výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, prodeje, podílu na trhu, zaměstnanosti, produktivity a růstu, shromážděných na úrovni celého výrobního odvětví Unie a trendů, týkajících se cen, ziskovosti, peněžního toku, schopnosti získat kapitál a investice, akcií, návratnosti investic a mezd, shromážděných na úrovni výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               4.3.   Spotřeba v Unii

                     (62)

                     Komise stanovila spotřebu v Unii na základě součtu:

                                 a)

                                 ověřeného prodeje v Unii uskutečněného čtyřmi výrobci v Unii zařazenými do vzorku;

                                 b)

                                 prodeje v Unii uskutečněného spolupracujícími výrobci v Unii nezařazenými do vzorku, které byly získány z žádosti o přezkum a z údajů poskytnutých sdružením AIRAL;

                                 c)

                                 dovozu podle údajů Eurostatu.

                     (63)

                     Spotřeba hliníkových radiátorů v Unii se vyvíjela takto:

                        Tabulka 1

                        Spotřeba v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Celková spotřeba v Unii (součásti)

                                 24 042 569

                                 25 768 567

                                 27 283 660

                                 27 960 430

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    113

                                    116

                                    Zdroj: Eurostat, AIRAL a odpovědi na dotazník

                     (64)

                     Spotřeba v Unii se v posuzovaném období zvýšila postupně o 16 %. Meziroční analýza ukazuje tento postupný nárůst po celé období, který byl rychlejší v letech 2014 a 2015 a mezi rokem 2016 a koncem období přezkumného šetření se ustálil.

               4.4.   Dovoz z ČLR

         4.4.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

                     (65)

                     Komise stanovila objem dovozu hliníkových radiátorů z ČLR do Unie na základě údajů Eurostatu a podíl dovozu na trhu srovnáním tohoto objemu dovozu se spotřebou v Unii, jak je uvedeno v tabulce 1.

                     (66)

                     Dovoz hliníkových radiátorů z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

                        Tabulka 2

                        Dovezená množství a podíly na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Objem dovozu z ČLR (součásti)

                                 1 652 979

                                 456 581

                                 983 268

                                 746 354

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    28

                                    59

                                    45

                                 Podíl dovozu z ČLR na trhu (%)

                                 7

                                 2

                                 4

                                 3

                                    Zdroj: Eurostat

                     (67)

                     Dovoz z ČLR zaznamenal vrchol v roce 2014, prudký pokles v roce 2015, opětovný vzestup v roce 2016 a další propad v období přezkumného šetření. Vzhledem k nárůstu spotřeby v Unii současně klesl podíl dovozu z ČLR na trhu, a to z nejvyšší hodnoty 7 % na hodnotu 3 % na konci období přezkumného šetření.

                     (68)

                     K analýze újmy je nicméně důležité poznamenat, že dovoz z ČLR nadále vstupoval do Unie se zaplacenými cly během celého posuzovaného období.

               4.4.2.   Ceny dovozu z ČLR

                     (69)

                     Komise použila ceny dovozu z ČLR na základě údajů Eurostatu.

                     (70)

                     Průměrné ceny dovozu z ČLR do Unie se vyvíjely takto:

                        Tabulka 3

                        Ceny dovozu z ČLR

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Ceny dovozu z ČLR
                                 (EUR za kus)

                                 2,47

                                 3,29

                                 3,28

                                 3,37

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    133

                                    133

                                    136

                                    Zdroj: Eurostat

                     (71)

                     Ceny dovozu z ČLR se za posuzované období zvýšily o 36 %, přičemž k největšímu nárůstu došlo mezi lety 2014 a 2015.

                     (72)

                     Navzdory tomu, že v posuzovaném období vzrostla jednotková cena dovozu z ČLR, byla průměrná jednotková cena dovozu z ČLR výrazně nižší než průměrná jednotková prodejní cena a průměrné jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie, jak je znázorněno v tabulce 7. Výsledkem byl silný cenový tlak na prodejní ceny v Unii.

               4.4.3.   Cenové podbízení

                     (73)

                     Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:

                                 a)

                                 váženého průměru prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, upravených na úroveň ceny ze závodu; a

                                 b)

                                 údajů z Eurostatu o dovozu hliníkových radiátorů z ČLR na úrovni cen CIF, upravených o cenu franko včetně částky antidumpingového cla.

                     (74)

                     Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl průměrné ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku v období přezkumného šetření.

                     (75)

                     Srovnání týkající se dovozu z ČLR ukázalo průměrné rozpětí cenového podbízení na trhu Unie ve výši 19,3 % během období přezkumného šetření.

               4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

         4.5.1.   Obecné poznámky

                     (76)

                     Komise v souladu s čl. 3 odst. 4 základního nařízení posoudila dopad dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie vyhodnocením všech hospodářských ukazatelů, které během posuzovaného období ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie.

                     (77)

                     Jak je uvedeno ve 12. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

                     (78)

                     Pro účely stanovení újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy.

                     (79)

                     Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele na základě údajů v žádosti o přezkum, údajů poskytnutých sdružením AIRAL a ověřených odpovědí na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii.

                     (80)

                     Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě ověřených údajů v odpovědích na dotazník obdržených od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

                     (81)

                     Oba soubory údajů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

                     (82)

                     Makroekonomické ukazatele tvoří: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost a produktivita.

                     (83)

                     Mikroekonomické ukazatele tvoří: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál.

               4.5.2.   Makroekonomické ukazatele

         4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                     (84)

                     Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobního odvětví Unie se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 4

                        Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Objem výroby (součásti)

                                 46 693 417

                                 42 280 155

                                 41 857 954

                                 41 449 917

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    91

                                    90

                                    89

                                 Výrobní kapacita (součásti)

                                 93 110 159

                                 93 279 192

                                 84 940 419

                                 82 263 333

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    91

                                    88

                                 Využití kapacity (%)

                                 50

                                 45

                                 49

                                 50

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    90

                                    98

                                    100

                                    Zdroj: Eurostat, AIRAL a odpovědi na dotazník

                     (85)

                     Objem výroby výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 11 %. Meziroční analýza ukazuje, že se v roce 2015 nejprve snížil o 9 % a následně zůstal mezi rokem 2015 a koncem období přezkumného šetření poměrně stabilní.

                     (86)

                     Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížila o 12 %, což ukazuje, že výrobní odvětví Unie bylo schopné snížit výrobní kapacitu, aby se se sníženou výrobou během uvedeného období vyrovnalo.

                     (87)

                     Využití kapacity zůstalo během posuzovaného období nízké, ale po poklesu v roce 2015 se mu před koncem období přezkumného šetření podařilo vrátit na úroveň roku 2014.

               4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

                     (88)

                     Objem prodeje výrobního odvětví Unie v Unii a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 5

                        Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Objem prodeje v Unii (součásti)

                                 21 445 218

                                 25 083 295

                                 25 938 789

                                 26 681 081

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    117

                                    121

                                    124

                                 Podíl na trhu (%)

                                 89

                                 97

                                 95

                                 95

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    107

                                    107

                                    Zdroj: Eurostat, AIRAL a odpovědi na dotazník

                     (89)

                     Objem prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie za posuzované období vzrostl přibližně o 24 %, což je zvýšení přesahující růst spotřeby na trhu Unie za stejné období.

                     (90)

                     Podíl výrobního odvětví Unie na trhu vzrostl za posuzované období z 89 % na 95 % v návaznosti na zvýšenou spotřebu v Unii a pokles dovozu po roce 2014.

               4.5.2.3.   Růst

                     (91)

                     Spotřeba Unie za posuzované období vzrostla o 16 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie vzrostl o 24 %, což zvýšilo podíl výrobního odvětví Unie na trhu, který však nadále vykazoval prostor pro dovoz z ČLR a jiných zemí.

               4.5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

                     (92)

                     Zaměstnanost a produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 6

                        Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Počet zaměstnanců

                                 1 387

                                 1 306

                                 1 313

                                 1 323

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    94

                                    95

                                    95

                                 Produktivita (součásti/zaměstnanec)

                                 34 676

                                 32 365

                                 31 869

                                 31 379

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    93

                                    92

                                    90

                                    Zdroj: Eurostat, AIRAL a odpovědi na dotazník

                     (93)

                     Během posuzovaného období se kvůli snížení výroby snížila o 5 % také zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie.

                     (94)

                     Z důvodu snížení výroby v témže období však souběžně klesla produktivita výrobního odvětví Unie během uvedeného období.

               4.5.3.   Mikroekonomické ukazatele

         4.5.3.1.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

                     (95)

                     Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 7

                        Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové výrobní náklady

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/součást)

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                 5,7

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    100

                                    100

                                 Jednotkové výrobní náklady (EUR/součást)

                                 5,2

                                 5,5

                                 5,4

                                 5,2

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    106

                                    103

                                    101

                                    Zdroj: odpovědi na dotazník

                     (96)

                     Průměrná jednotková cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, zůstala během posuzovaného období stabilní, a to 5,7 EUR za kus.

                     (97)

                     Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období mírně zvýšily o 1 %, přičemž v roce 2015 se zvýšily o 6 %, načež mezi rokem 2015 a koncem období přezkumného šetření klesly o 5 %.

               4.5.3.2.   Náklady práce

                     (98)

                     Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 8

                        Průměrné náklady práce na zaměstnance

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR/zaměstnanec)

                                 32 242

                                 32 604

                                 32 880

                                 32 086

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    101

                                    102

                                    100

                                    Zdroj: odpovědi na dotazník

                     (99)

                     Průměrné náklady práce na zaměstnance se ve výrobním odvětví Unie za posuzované období nepatrně zvýšily.

               4.5.3.3.   Zásoby

                     (100)

                     Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 9

                        Zásoby

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Konečný stav zásob (kusy)

                                 4 379 462

                                 3 735 054

                                 4 234 495

                                 3 613 428

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    85

                                    97

                                    83

                                 Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

                                 12,6

                                 12,2

                                 14,2

                                 12,1

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    98

                                    113

                                    96

                                    Zdroj: odpovědi na dotazník

                     (101)

                     Stav konečných zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období snížil o 17 %. Úroveň zásob v posuzovaném období představovala mezi 12 a 14 % výroby.

               4.5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

                     (102)

                     Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, před zdaněním vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

                     (103)

                     Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 10

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OPŠ

                                 Ziskovost prodeje odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

                                 5,4

                                 3,1

                                 4,4

                                 6,8

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    58

                                    81

                                    125

                                 Peněžní tok (v milionech EUR)

                                 10

                                 14

                                 12

                                 24

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    140

                                    120

                                    240

                                 Investice (v milionech EUR)

                                 14

                                 16

                                 25

                                 8

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    114

                                    179

                                    57

                                 Návratnost investic (%)

                                 49

                                 5

                                 12

                                 32

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    11

                                    24

                                    65

                                    Zdroj: odpovědi na dotazník

                     (104)

                     Ziskovost výrobního odvětví Unie mezi lety 2014 a 2016 poklesla, načež se v období přezkumného šetření opět zvýšila.

                     (105)

                     Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok se mezi rokem 2014 a koncem období přezkumného šetření zvýšil o 143 %.

                     (106)

                     Během posuzovaného období se roční investice do obdobného výrobku, vynaložené výrobním odvětvím Unie, snížily o 43 % z důvodu snížení výroby.

                     (107)

                     Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic výrobního odvětví Unie se za posuzované období snížila ze 49 % na 32 % bez stálého meziročního trendu.

               4.5.4.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

                     (108)

                     Šetření ukázalo, že se většina ukazatelů újmy vyvíjela pozitivně a hospodářská a finanční situace výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zlepšila.

                     (109)

                     Výrobnímu odvětví Unie se díky zavedeným opatřením podařilo navýšit svůj podíl na trhu, a bylo tak schopné obnovit peněžní tok a návratnost investic.

                     (110)

                     Ziskovost výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšila tak, že byla pouhých 0,6 % pod cílovým ziskem stanoveným v původním šetření. Je třeba uvést, že cílový zisk byl stanoven v roce, kdy čínský podíl na trhu činil 13 %, a nyní činí 3 %.

                     (111)

                     Výrobní odvětví Unie však omezilo výrobu, zaměstnanost a investice a dále funguje s nízkým využitím kapacity.

                     (112)

                     Navzdory tomuto trendu Komise dospěla k závěru, že po celkovém posouzení faktorů újmy výrobní odvětví Unie značně zlepšilo svou finanční situaci a ve většině případů se zotavilo z podstatné újmy, kterou Komise potvrdila v původním šetření.

               4.6.   Pravděpodobnost obnovení újmy

                     (113)

                     Komise v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda by došlo k obnovení podstatné újmy působené čínským dovozem, kdyby opatření vůči ČLR pozbyla platnosti. Z šetření vyplynulo, že k dovozu z ČLR v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny (viz 46. bod odůvodnění) a že přetrvání dumpingu je pravděpodobné, pokud by opatření pozbyla platnosti (viz 60. bod odůvodnění).

                     (114)

                     Za účelem zjištění pravděpodobnosti obnovení újmy v případě, že by opatření vůči ČLR byla zrušena, Komise analyzovala i) volnou kapacitu v ČLR, ii) atraktivitu trhu Unie a iii) dopad čínského dovozu na situaci výrobního odvětví Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

               Volná kapacita v ČLR

                     (115)

                     Jak je vysvětleno ve výše uvedeném 52. až 57. bodě odůvodnění, Unie je pro ČLR stále atraktivním trhem a má k dispozici volnou kapacitu, která během období přezkumného šetření do značné míry převyšuje celkovou spotřebu Unie. Kromě toho, jak je uvedeno v 52. bodě odůvodnění, nebyly zjištěny žádné prvky, které by mohly naznačovat významné zvýšení domácí poptávky v ČLR nebo v jakékoli jiné třetí zemi v blízké budoucnosti. Komise proto dospěla k závěru, že domácí poptávka v Číně nebo na trzích jiných třetích zemí by nemohla absorbovat dostupnou volnou kapacitu, která bude pravděpodobně využívána k zásobování trhu Unie, pokud by opatření pozbyla platnosti.

               Přitažlivost trhu Unie

                     (116)

                     Vzhledem k objemu dovozu z ČLR do Unie během celého posuzovaného období a navzdory platným opatřením je Trh unie čínskými dovozci považován za atraktivní. Podíl čínského dovozu na trhu během období původního šetření (2010–2011) činil 24 %, což ukazuje možnou úroveň dovozu z ČLR v případě, že by opatření pozbyla platnosti.

                     (117)

                     Dovoz z ČLR bez antidumpingového cla by se v období přezkumného šetření podbízel prodejním cenám Unie, a to o 28,3 %. To naznačuje pravděpodobnou cenovou hladinu dovozu z ČLR, pokud by opatření byla zrušena. Na základě toho je pravděpodobné, že by se v případě zrušení opatření tlak na ceny na trhu Unie zvýšil, čímž by odvětví Unie utrpělo další podstatnou újmu.

                     (118)

                     Na základě toho je pravděpodobné, že nezůstanou-li opatření v platnosti, čínští vyvážející výrobci zvýší svou přítomnost na trhu Unie, pokud jde o objem i podíl na trhu, a to za dumpingové ceny, které by se značně podbízely prodejním cenám výrobního odvětví Unie.

               Dopad na výrobní odvětví Unie

                     (119)

                     Pokud budou opatření zrušena, výrobní odvětví Unie nebude schopno udržet svůj objem prodeje a podíl na trhu vůči levnému dovozu z Číny. Je velmi pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínský podíl na trhu by se rychle zvýšil. Ztráta objemu prodeje by vedla k ještě nižší míře využití výroby a ke zvýšení průměrných výrobních nákladů. To by vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie, a zejména ke snížení ziskovosti.

                     (120)

                     Pozbytí platnosti opatření bude mít pravděpodobně negativní dopad na výrobní odvětví Unie, obzvláště na zaměstnanost. Během posuzovaného období výrobní odvětví Unie již omezilo zaměstnanost v souvislosti s danými výrobky. Pozbytí platnosti opatření by mohlo způsobit uzavření celých výrobních jednotek.

                     (121)

                     Lze učinit závěr, že pozbytí platnosti stávajících opatření by s největší pravděpodobností vedlo k obnovení újmy působené čínským dovozem a že již tak křehká situace výrobního odvětví Unie by se zhoršila.

               Závěr

                     (122)

                     Zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k výraznému nárůstu čínského dumpingového dovozu za ceny, které se podbízejí cenám výrobního odvětví Unie. Komise tudíž dospěla k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost obnovení újmy.

               5.   ZÁJEM UNIE

                     (123)

                     Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku.

                     (124)

                     Komise při stanovení zájmu Unie vycházela z posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všechny zúčastněné strany měly možnost předložit svá stanoviska v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

                     (125)

                     Na základě toho Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvání dumpingu a újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

               5.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

                     (126)

                     Zavedená opatření výrobnímu odvětví Unie umožnila začít se zotavovat z předchozího dumpingu, nadále však nejsou schopna zvýšit využití kapacity a dosáhnout cílového ziskového rozpětí.

                     (127)

                     Komise také současně dospěla k závěru, že by se situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně zhoršila, pokud by opatření vůči ČLR pozbyla platnosti.

                     (128)

                     Komise tedy vyvodila závěr, že zachování opatření vůči ČLR by bylo ku prospěchu výrobního odvětví Unie.

               5.2.   Zájem dovozců

                     (129)

                     Komise zaslala dotazníky dvěma spolupracujícím dovozcům. Jak je uvedeno výše, na dotazník odpověděl jeden dovozce, který byl podroben kontrole. Žádní další dovozci se nepřihlásili.

                     (130)

                     Po uložení antidumpingových cel byl spolupracující dovozce schopný najít konkurenceschopný zdroj podobného výrobku jinde. Třebaže jsou tyto radiátory o něco dražší, jsou vyráběny blíže trhu Unie, čímž jsou snadněji dostupné. Tím se dovozci snižují náklady na uskladnění a jeho dodací lhůty, což pak ocení jeho zákazníci.

                     (131)

                     Komise proto dospěla k závěru, že nic nenasvědčuje tomu, že by zachování opatření mělo na dovozce negativní dopad, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření pro výrobní odvětví Unie.

               5.3.   Zájmy uživatelů

                     (132)

                     Jak je uvedeno výše, po zahájení přezkumu se nepřihlásili ani jinak při tomto šetření nespolupracovali žádní uživatelé v Unii.

                     (133)

                     Hliníkové radiátory jsou spotřební výrobky vyrobené pomocí buď extruze nebo tlakového lití. Uživateli radiátorů jsou distributoři a velké maloobchodní organizace, kteří je dále prodávají ke montáži.

                     (134)

                     Tito uživatelé jsou v postavení, ve kterém mohou přenést celé nebo téměř celé zvýšení cen v důsledku cla na konečné uživatele, přičemž se připomíná, že pro tyto konečné uživatele není dopad takových opatření významný.

                     (135)

                     Tato zjištění byla potvrzena ve stávajícím přezkumu, neboť šetření neodhalilo žádné náznaky, jež by oslabily platnost tohoto původního zjištění pro období po uložení platných opatření.

                     (136)

                     Kromě toho, přestože jsou tato opatření uplatňována již od roku 2012, odebírají uživatelé v Unii nadále své zboží z ČLR i odjinud. Při šetření nespolupracovali žádní uživatelé.

                     (137)

                     Na tomto základě a v souladu se závěry původního šetření dospěla Komise k závěru, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele.

               5.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

                     (138)

                     S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise vyvodila, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie prodloužit platnost stávajících antidumpingových opatření na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR.

               6.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

                     (139)

                     Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise zamýšlí zachovat antidumpingová opatření v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních. Nebyly obdrženy žádné připomínky, podání nebo žádosti o slyšení.

                     (140)

                     Z výše uvedených úvah vyplývá, že by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz hliníkových radiátorů pocházejících z ČLR a uložená konečným nařízením ve znění pozměňujícího nařízení měla být zachována.

                     (141)

                     Individuální sazby antidumpingového cla stanovené v tomto nařízení pro jednotlivé společnosti jsou použitelné výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu se svým názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

                     (142)

                     Každou žádost o uplatnění těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (například po změně názvu subjektu nebo po vytvoření nových výrobních nebo prodejních subjektů) je třeba Komisi (6) zaslat okamžitě se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech příslušné společnosti v souvislosti s výrobou, domácím prodejem a prodejem na vývoz, např. spojených se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení odpovídajícím způsobem změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

                     (143)

                     Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1

               1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu hliníkových radiátorů a jejich součástí nebo dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, kromě radiátorů, jejich součástí a dílů elektrického typu, v současnosti kódů KN ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 a ex 7616 99 90 (kódy TARIC 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 a 7616999091), pocházejících z Čínské lidové republiky.

               2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

                           Společnost

                           Clo (%)

                           Doplňkový kód TARIC

                           Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.

                           12,6

                           B272

                           Metal Group Co. Ltd.

                           56,2

                           B273

                           Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.

                           14,9

                           B279

                           Sira Group (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.

                           14,9

                           B280

                           Společnosti uvedené v příloze I

                           21,2

                           Všechny ostatní společnosti

                           61,4

                           B999

               3.   Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro všechny ostatní společnosti.

               4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.

            Článek 2
            Pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

                        a)

                        v období od 1. července 2010 do 30. června 2011 nevyvážel do Unie výrobek popsaný v odstavci 1;

                        b)

                        není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Čínské lidové republice, na něž se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením;

                        c)

                        po skončení období původního šetření buď skutečně vyvážel dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,

                  může Komise změnit přílohu I zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku v rámci původního šetření, na něž se vztahuje vážená průměrná celní sazba 21,2 %.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 14. ledna 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Úř. věst. L 310, 9.11.2012, s. 1.

            (3)  Úř. věst. C 48, 15.2.2017, s. 10.

            (4)  Úř. věst. C 377, 9.11.2017, s. 11.

            (5)  Overcapacity in China- An Impediment to the Party's Reform Agenda, (Nadměrná kapacita v Číně - překážka reformního programu strany), Roland Berger, Obchodní komora Evropské unie v Číně, 2016.

            (6)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, B-1049 Brusel, Belgie.

            PŘÍLOHA I

                        Název společnosti

                        Doplňkový kód TARIC

                        Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.

                        B274

                        Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd.

                        B275

                        Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.

                        B276

                        Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd.

                        B277

                        Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.

                        B278

                        Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.

                        B281

                        Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.

                        B282

                        Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.

                        B283

                        Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.

                        B284

                        Zhejiang East Industry Co., Ltd.

                        B285

                        Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd.

                        B286

                        Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.

                        B287

                        Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.

                        B288

                        Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.

                        B289

                        Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.

                        B290

                        Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.

                        B291

            PŘÍLOHA II
            Platná obchodní faktura uvedená v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

                        1)

                        jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil,

                        2)

                        následující prohlášení:

                                    „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) hliníkových radiátorů a součástí nebo dílů smontovaných do bloků nebo jednotlivě, ze kterých jsou tyto radiátory složeny, prodaných na vývoz do Evropské unie, na něž se vztahuje tato faktura, byl vyroben společností (název a zapsané sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.

                                    Datum a podpis“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/283 ze dne 18. února 2019, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 314/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe

text:
                  19.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 47/36

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/283
         ze dne 18. února 2019,
         kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 314/2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         S ohledem na nařízení Rady (ES) č. 314/2004 ze dne 19. února 2004 o některých omezujících opatřeních vůči Zimbabwe (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Rozhodnutí Rady 2011/101/SZBP (2) určuje fyzické a právnické osoby, na které se vztahují omezení stanovená v článku 5 uvedeného rozhodnutí.

                     (2)

                     Nařízení (ES) č. 314/2004 naplňuje toto rozhodnutí, pokud je vyžadováno opatření na úrovni Unie. Zejména příloha III nařízení (ES) č. 314/2004 obsahuje seznam osob a subjektů, kterých se týká zmrazení finančních prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

                     (3)

                     Dne 18. února 2019 se Rada rozhodla změnit záznam týkající se jedné osoby a vyjmout jména dvou osob v příloze I rozhodnutí 2011/101/SZBP, na něž by se omezení měla vztahovat.

                     (4)

                     Příloha III nařízení (ES) č. 314/2004 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha III nařízení (ES) č. 314/2004 se nahrazuje přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
            V Bruselu dne 18. února 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 55, 24.2.2004, s. 1.

            (2)  Rozhodnutí Rady 2011/101/SZBP ze dne 15. února 2011 o omezujících opatřeních vůči Zimbabwe (Úř. věst. L 42, 16.2.2011, s. 6).

            PŘÍLOHA

                     „PŘÍLOHA III

                        Seznam osob a subjektů podle článku 6

                     I.   Osoby

                                 Jméno (a případná další jména)

                                 Identifikační údaje

                                 Odůvodnění

                                             1)

                                             Mugabe, Robert Gabriel

                                 narozen 21.2.1924,
                                 cestovní pas č. AD001095

                                 Bývalý prezident, odpovědný za činnosti, jež závažně narušují demokracii, dodržování lidských práv a právní stát.

                                             2)

                                             Mugabe, Grace

                                 narozena 23.7.1965,
                                 cestovní pas č. AD001159,
                                 osobní průkaz č. 63-646650Q70

                                 Bývalá tajemnice ženské ligy patřící ke straně ZANU-PF (Zimbabwská africká národní unie – vlastenecká fronta) zapojená do činností, jež závažně narušují demokracii, dodržování lidských práv a zásady právního státu. V roce 2002 zabrala Iron Mask Estate. Údajně nezákonně získala značné zisky z těžby diamantů.

                                             5)

                                             Chiwenga, Constantine

                                 velitel ozbrojených sil Zimbabwe, generál (bývalý armádní velitel, generálporučík), narozen 25.8.1956,
                                 cestovní pas č. AD000263,
                                 osobní průkaz č. 63-327568M80

                                 Člen společného operačního velení podílející se na vytváření nebo řízení represivní politiky státu. Použil armádu pro zabírání zemědělských hospodářství. V průběhu roku 2008 byl hlavním strůjcem násilí spojeného s prezidentskými volbami.

                                             6)

                                             Shiri, Perence (také znám jako Bigboy) Samson Chikerema

                                 armádní generál (vzdušných sil), narozen 1.11.1955, osobní průkaz č. 29-098876M18

                                 Vyšší vojenský důstojník a člen společného operačního velení ZANU-PF, podílející se na vytváření nebo řízení represivní politiky státu. Zapojen do politického násilí, mimo jiné v provincii Mashonaland West v Chiadzwě během voleb v roce 2008.

                                             7)

                                             Sibanda, Phillip Valerio (také znám jako Valentine)

                                 velitel národní armády Zimbabwe, generálporučík, narozen 25.8.1956 nebo 24.12.1954,
                                 osobní průkaz č. 63-357671H26

                                 Vysoký armádní představitel s vazbami na vládu, který se podílí na vytváření nebo řízení represivní politiky státu.

                           II.   Subjekty

                                 Název

                                 Identifikační údaje

                                 Odůvodnění

                                 Zimbabwe Defence Industries

                                 10. podlaží, Trustee House, 55 Samora Machel Avenue, PO Box 6597, Harare, Zimbabwe

                                 Vazby na ministerstvo obrany a vládní frakci ZANU-PF.

               “


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2019/352 ze dne 4. března 2019, kterým se provádí nařízení (EU) č. 208/2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině

text:
                  5.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 64/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2019/352
         ze dne 4. března 2019,
         kterým se provádí nařízení (EU) č. 208/2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 208/2014 ze dne 5. března 2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
         s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 5. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 208/2014.

                     (2)

                     Na základě přezkumu provedeného Radou by měla být vypuštěna položka týkající se jedné osoby a příloha I by měla být doplněna o informace týkající se práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu.

                     (3)

                     Příloha I nařízení (EU) č. 208/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (EU) č. 208/2014 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 4. března 2019.

                  Za Radu

                  předseda

               A. ANTON

            (1)  Úř. věst. L 66, 6.3.2014, s. 1

            PŘÍLOHA
            Příloha I rozhodnutí č. 208/2014 se mění takto:

                        1.

                        Část „Seznam osob, subjektů a orgánů podle článku 2“ se mění takto:

                                    a)

                                    nadpis se nahrazuje tímto:
                                    „A.

                                             Seznam osob, subjektů a orgánů podle článku 2“.

                                    b)

                                    ze seznamu se vypouští tato osoba:

                                                5.

                                                Andrii Petrovych Kliuiev.

                        2)

                        Doplňuje se nová část, která zní:
                        „B.
                              Právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu

                        Právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu podle trestního řádu Ukrajiny
                        Článek 42 trestního řádu Ukrajiny (dále jen „trestní řád“) stanoví, že každá osoba, která je podezřelá nebo obviněná v trestním řízení, má právo na obhajobu a právo na účinnou soudní ochranu. Mezi tato práva náleží právo být informován o tom, z jakého trestného činu je dotyčná osoba podezřelá nebo obviněná, právo být výslovně a bez prodlení informován o svých právech podle trestního řádu, právo mít při první žádosti přístup k obhájci, právo předkládat návrhy týkající se procesních úkonů a právo napadnout rozhodnutí, úkony a opomenutí vyšetřovatele, veřejného žalobce a vyšetřujícího soudce. Článek 306 trestního řádu stanoví, že stížnosti proti rozhodnutím, jednáním nebo opomenutím vyšetřovatele nebo veřejného žalobce musí posoudit vyšetřující soudce místního soudu v přítomnosti stěžovatele nebo jeho obhájce či právního zástupce. Článek 309 trestního řádu kromě toho stanoví, která rozhodnutí vyšetřujících soudců mohou být napadena opravným prostředkem a že jiná rozhodnutí mohou být předmětem soudního přezkumu v průběhu přípravného řízení u soudu. Řada procesních vyšetřovacích úkonů je navíc možná pouze s výhradou rozhodnutí vyšetřujícího soudce nebo soudu (například zajištění majetku podle článku 164 a opatření k zajištění podle článku 176 trestního řádu).
                        Uplatnění práva na obhajobu a práva na účinnou soudní ochranu jednotlivých osob zařazených na seznam
                        1.   Viktor Fedorovych Yanukovych
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Janukovyče na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku a rozhodnutí soudu ze dne 1. listopadu 2018, jímž povolil zatčení a předvolání podezřelé osoby a zajištění její přítomnosti u soudu, jakož i rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 8. října 2018 zamítnout návrh prokuratury na zvláštní vyšetřování před zahájením soudního řízení in absentia.
                        2.   Vitalli Yuriyovych Zakharchenko
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, byla respektováno právo pana Zacharčenka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 21. května 2018 a 23. listopadu 2018, jimiž povolil, aby byl pan Zacharčenko zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        3.   Viktor Pavlovych Pshonka
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Pšonky na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 12. března 2018 a 13. srpna 2018, jimiž povolil, aby byl pan Pšonka zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        6.   Viktor Ivanovych Ratushniak
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Ratušnaka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 21. května 2018 a 23. listopadu 2018, jimiž povolil, aby byl pan Ratušnak zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na uplatnění zajištění ve vazbě.
                        7.   Oleksandr Viktorovych Yanukovych
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Janukovyče na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 7. února 2018 zamítnout návrh prokuratury na zvláštní vyšetřování před zahájením soudního řízení in absentia, řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku a rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 27. června 2018, kterým bylo zrušeno usnesení prokuratury, v němž byl zamítnut návrh obhajoby na ukončení vyšetřování.
                        9.   Artem Viktorovych Pshonka
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Pšonky na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 12. března 2018 a 13. srpna 2018, jimiž povolil, aby byl pan Pšonka zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        11.   Mykola Yanovych Azarov
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Azarova na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 8. září 2018, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia, jakož i rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze 16. srpna 2018, jímž povolil, aby byl pan Azarov zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby, a dále řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku.
                        12.   Serhiy Vitalyovych Kurchenko
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Kurčenka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 7. března 2018, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia.
                        13.   Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Tabačnyka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládají to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 8. května 2018, jimiž povolil, aby byl pan Tabačnyk zadržen za účelem zajištění jeho přítomnosti u soudu a účasti na jednání o návrhu na vzetí do vazby.
                        15.   Serhiy Hennadiyovych Arbuzov
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Arbuzova na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku, jakož i zrušení zajištění majetku.
                        17.   Oleksandr Viktorovych Klymenko
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Klymenka na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to zejména rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 5. října 2018, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia.
                        18.   Edward Stavytskyi
                        Z informací uvedených ve spisu Rady vyplývá, že při trestním řízení, z nějž Rada vycházela, bylo respektováno právo pana Stavyckého na obhajobu a jeho právo na účinnou soudní ochranu. Dokládá to řada soudních rozhodnutí týkajících se zajištění majetku, rozhodnutí vyšetřujícího soudce ze dne 22. listopadu 2017, jímž povolil zvláštní vyšetřování in absentia, pokyn prokurátora ze dne 2. ledna 2018 určený vyšetřovateli, aby vyrozuměl podezřelé osoby a jejich obhájce o ukončení vyšetřování před zahájením soudního řízení, a skutečnost, že dne 8. května 2018 byla obžaloba postoupena Svjatošinskému obvodnímu soudu v Kyjevě k rozhodnutí ve věci. Z těchto informací rovněž vyplývá, že prokuratura nevydala žádné předchozí platné rozhodnutí nezahájit trestní vyšetřování, a že příslušným trestním řízením nebyla tudíž porušena zásada ne bis in idem.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/353 ze dne 4. března 2019, kterým se po dvousté devadesáté páté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
                  5.3.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 64/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/353
         ze dne 4. března 2019,
         kterým se po dvousté devadesáté páté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Dne 28. února 2019 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o zařazení jedné položky na seznam osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 4. března 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

            PŘÍLOHA
            V příloze I nařízení (ES) č. 881/2002 se v oddílu „Fyzické osoby“ doplňuje tento záznam:

               „Hamza Usama Muhammad bin Laden. Datum narození: 9.5.1989. Místo narození: Džidda, Saúdská Arábie. Státní příslušnost: saúdskoarabská. Další informace: a) syn Usámy bin Ládena (zemřel); b) oznámen Aimanem Muhammedem Rabim al-Zawahirim jako oficiální člen Al-Káidy. Vyzýval stoupence al-Káidy k páchání teroristických útoků. Je považován za nejpravděpodobnějšího nástupce al-Zawahiriho. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 28.2.2019.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/549 ze dne 2. dubna 2019, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Cataluña“/„Catalunya“ (CHOP))

text:
                  5.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 96/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/549
         ze dne 2. dubna 2019,
         kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Cataluña“/„Catalunya“ (CHOP))
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Cataluña“/„Catalunya“, kterou podalo Španělsko v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013.

                     (2)

                     V souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 zveřejnila Komise žádost o schválení změny specifikace v Úředním věstníku Evropské unie (2).

                     (3)

                     Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

                     (4)

                     V souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 by proto měla být změna specifikace schválena.

                     (5)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Změna specifikace názvu „Cataluña“/„Catalunya“ (CHOP) zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie se schvaluje.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 2. dubna 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Phil HOGAN

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

            (2)  Úř. věst. C 437, 4.12.2018, s. 5.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/660 ze dne 24. dubna 2019, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

text:
                  26.4.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 112/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/660
         ze dne 24. dubna 2019,
         kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

                     (2)

                     Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovoz některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

                     (3)

                     Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                     (4)

                     Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 24. dubna 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Jerzy PLEWA

                  generální ředitel

                  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

            (2)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

            (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

            PŘÍLOHA

                     „PŘÍLOHA I

                                 Kód KN

                                 Popis zboží

                                 Reprezentativní cena
                                 (EUR/100 kg)

                                 Jistota uvedená v článku 3
                                 (EUR/100 kg)

                                 Původ (1)

                                 0207 12 90

                                 Jatečně upravená těla kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, předkládaná jako tzv. „kuřata 65 %“, zmrazená

                                 120,2

                                 0

                                 AR

                                 0207 14 10

                                 Dělené maso, vykostěné, z kohoutů a slepic druhu Gallus domesticus, zmrazené

                                 243,9

                                 17

                                 AR

                                 218,4

                                 25

                                 BR

                                 219,5

                                 24

                                 TH

                                 1602 32 11

                                 Přípravky z kohoutů nebo slepic druhu Gallus domesticus, tepelně neupravené

                                 280,6

                                 2

                                 BR

               “

               (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/696 ze dne 3. května 2019, kterým se po třísté prvé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
                  3.5.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  LI 116/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/696
         ze dne 3. května 2019,
         kterým se po třísté prvé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Dne 1. května 2019 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o zařazení jedné položky na seznam osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (3)

                     Aby byla zajištěna účinnost opatření stanovených tímto nařízením, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 3. května 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

            PŘÍLOHA
            V příloze I nařízení (ES) č. 881/2002 se v oddílu „Fyzické osoby“ doplňuje tento záznam:

               „Mohammed Masood Azhar Alvi (nedostatečně spolehlivě znám jako a) Masud Azhar, b) Wali Adam Isah, c) Wali Adam Esah). Datum narození: a) 10.7.1968, b) 10.6.1968. Místo narození: Bahawalpur, provincie Pandžáb, Pákistán. Státní příslušnost: Pákistán. Datum zařazení na seznam podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 1.5.2019.“