title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/469 ze dne 18. března 2021, kterým se přijímá žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce s ohledem na konečná antidumpingová opatření uložená na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1198

text:
                  19.3.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 96/9

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/469
         ze dne 18. března 2021,
         kterým se přijímá žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce s ohledem na konečná antidumpingová opatření uložená na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky a mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1198
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“),
         s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1198 ze dne 12. července 2019 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (2) a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         A.   PLATNÁ OPATŘENÍ

                     (1)

                     Dne 13. května 2013 uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 412/2013 (3) (dále jen „původní nařízení“) konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní (dále jen „dotčený výrobek“) pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

                     (2)

                     Dne 12. července 2019 Komise na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení prodloužila prováděcím nařízením (EU) 2019/1198 platnost opatření původního nařízení na dalších pět let.

                     (3)

                     Dne 28. listopadu 2019 Komise na základě šetření obcházení antidumpingových opatření podle čl. 13 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1036 změnila nařízení (EU) 2019/1198 prováděcím nařízením (EU) 2019/2131 (4).

                     (4)

                     V původním šetření byl v souladu s článkem 17 základního nařízení pro účely šetření vyvážejících výrobců v ČLR proveden výběr vzorku.

                     (5)

                     Pro vyvážející výrobce z ČLR zařazené do vzorku Komise na dovoz dotčeného výrobku uložila individuální sazby antidumpingového cla v rozsahu od 13,1 % do 23,4 %. Pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku byla uložena celní sazba ve výši 17,9 %. Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku jsou uvedeni v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2019/1198 ve znění prováděcího nařízení (EU) 2019/2131. Dále byla uložena celostátní celní sazba ve výši 36,1 % na dotčený výrobek od společností v ČLR, které se buď nepřihlásily, nebo při šetření nespolupracovaly.

                     (6)

                     Podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/1198 může Komise změnit přílohu I uvedeného nařízení tím, že přizná novému vyvážejícímu výrobci celní sazbu platnou pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, konkrétně váženou průměrnou celní sazbu ve výši 17,9 %, pokud případný nový vyvážející výrobce v ČLR poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

                                 a)

                                 v období šetření, z něhož příslušná opatření vycházejí, tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období původního šetření“), do Unie nevyvážel dotčený výrobek;

                                 b)

                                 není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v ČLR, na nějž se vztahují antidumpingová opatření uložená původním nařízením a

                                 c)

                                 po skončení období původního šetření buď skutečně vyvážel dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie.

               B.   ŽÁDOST O UDĚLENÍ STATUSU NOVÉHO VYVÁŽEJÍCÍHO VÝROBCE

                     (7)

                     Společnost Hunan Legend Porcelain Industry Co., Ltd. (dále jen „Hunan Legend“ nebo „žadatel“) předložila Komisi žádost o udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, a tedy o přiznání celní sazby ve výši 17,9 % platné pro spolupracující společnosti v ČLR nezařazené do vzorku. Žadatel tvrdil, že splňuje všechny tři podmínky stanovené v článku 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/1198.

                     (8)

                     Pro účely rozhodnutí o tom, zda žadatel splňuje podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce podle článku 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/1198, Komise žadateli nejprve zaslala dotazník s žádostí o poskytnutí důkazů o tom, že podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce splňuje.

                     (9)

                     Na základě analýzy odpovědi na dotazník požádala Komise o další informace a důkazy, které žadatel předložil.

                     (10)

                     Komise se snažila ověřit veškeré informace, které považovala pro rozhodnutí o tom, zda žadatel splňuje podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, za nezbytné. Za tímto účelem Komise analyzovala důkazy předložené žadatelem v jeho odpovědi na dotazník, přičemž konzultovala různé on-line databáze, včetně databází Orbis (5) a Qichacha (6), a porovnávala informace od společnosti s informacemi předloženými v předchozích případech a s veřejně dostupnými informacemi na internetu. Souběžně s tím Komise o žádosti žadatele rovněž informovala výrobní odvětví Unie a vyzvala je, aby v případě potřeby poskytlo případné připomínky. Od výrobního odvětví Unie nebyly obdrženy žádné připomínky.

               C.   ANALÝZA ŽÁDOSTI

                     (11)

                     Pokud jde o podmínku stanovenou v čl. 2 písm. a) prováděcího nařízení (EU) 2019/1198, aby žadatel v období šetření, z něhož příslušná opatření vycházejí, tj. od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „období původního šetření“), do Unie nevyvážel dotčený výrobek, Komise zjistila, že žadatel v té době jako společnost neexistoval. Stanovy společnosti Hunan Legend a její obchodní licence jsou z května 2014. Žadatel tedy nemohl v období šetření vyvážet dotčený výrobek do Unie, a proto tuto podmínku splňuje.

                     (12)

                     Pokud jde o podmínku stanovenou v čl. 2 písm. b) prováděcího nařízení (EU) 2019/1198, aby žadatel nebyl ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem, na nějž se vztahují antidumpingová opatření uložená původním nařízením, Komise zjistila, že společnost Hunan Legend není ve spojení s žádným čínským vyvážejícím výrobcem, na nějž se vztahují původní antidumpingová opatření. Z databáze Qichacha vyplývá, že pan Liang Feiqiao, jediný podílník společnosti Hunan Legend, kromě podílů ve společnosti Hunan Legend nevlastní ani nedrží podíly v žádné společnosti, která se zabývá výrobou, zpracováním, prodejem nebo nákupem dotčeného výrobku. V době založení společnosti Hunan Legend však byly podíly jiné. Do listopadu 2016 měla ve společnosti Hunan Legend 49 % podíl společnost Hunan Hualian China Industry Co. Ltd. (dále jen „Hunan Hualian“), čínský vyvážející výrobce vyrábějící dotčený výrobek podléhající individuálnímu clu ve výši 18,3 %, zatímco pan Liang Feiqiao držel zbývající 51 % podíl. V listopadu 2016 převedla společnosti Hunan Hualian všechny své podíly na pana Lianga Feiqiaoa prostřednictvím smlouvy o převodu podílů uzavřené mezi oběma stranami, v níž byly stanoveny podmínky, za kterých k rozdělení došlo. Po tomto převodu se pan Liang Feiqiao stal jediným podílníkem společnosti Hunan Legend a vztah mezi žadatelem a společností Hunan Hualian byl ukončen.

                     (13)

                     Společnost Hunan Legend začala vyvážet na konci roku 2017 a do EU vyváží od roku 2019, tato činnost tedy začala až poté, co společnost Hunan Hualian v roce 2016 přestala být podílníkem. Z klíčových dokumentů společnosti stanovujících strukturu společnosti Hunan Legend, z jejích současných stanov i evidence odbytu také vyplývá, že není ve spojení s žádnou společností. Stručně řečeno, Komise nezjistila žádný vztah podle definice v prováděcím nařízení Komise 2015/2447 (7). Žadatel proto tuto podmínku splňuje.

                     (14)

                     Pokud jde o podmínku stanovenou v čl. 2 písm. c) prováděcího nařízení (EU) 2019/1198, aby žadatel po skončení období původního šetření buď skutečně vyvážel dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie, Komise zjistila, že žadatel dotčený výrobek do Unie vyvezl v roce 2019, což je po období původního šetření. Žadatel předložil faktury, seznam nakládky, náložný list a potvrzení o zaplacení objednávky zadané v roce 2019 jistou společností v Dánsku. Žadatel proto tuto podmínku splňuje.

                     (15)

                     Žadatel tedy splňuje všechny tři podmínky pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce, jak je stanoveno v článku 2 prováděcího nařízení (EU) 2019/1198, a žádost by proto měla být přijata. Žadateli by proto mělo být přiznáno antidumpingové clo ve výši 17,9 % pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku v rámci původního šetření.

               D.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                     (16)

                     Žadatel a výrobní odvětví Unie byli informováni o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se považuje za vhodné přiznat sazbu antidumpingového cla platnou pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku v rámci původního šetření společnosti Hunan Legend Porcelain Industry Co., Ltd. (dále jen „Hunan Legend“).

                     (17)

                     Stranám byla poskytnuta možnost předložit připomínky. Nebyly obdrženy žádné připomínky.

                     (18)

                     Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Do seznamu spolupracujících společností nezařazených do vzorku stanoveného v příloze I prováděcího nařízení (EU) 2019/1198 se doplňuje tato společnost:

                        Společnost

                        Doplňkový kód
                        TARIC

                        Hunan Legend Porcelain Industry Co., Ltd.

                        C608

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

            V Bruselu dne 18. března 2021.

                  Za Komisi

                  předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

            (2)  Úř. věst. L 189, 15.7.2019, s. 8.

            (3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 412/2013 ze dne 13. května 2013 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 131, 15.5.2013, s. 1).

            (4)  Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2019/2131 ze dne 28. listopadu 2019, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2019/1198 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (Úř. věst. L 321, 12.12.2019, s. 139)..

            (5)  Orbis je celosvětový poskytovatel informací o podnicích, které se týkají více než 220 milionů společností na celém světě. Poskytuje zejména standardizované informace o soukromých společnostech a podnikových strukturách.

            (6)  Qichacha je soukromá zisková databáze v čínském vlastnictví, která spotřebitelům/odborníkům poskytuje obchodní údaje, informace o úvěrech a analytické údaje o soukromých a veřejných společnostech usazených v Číně.

            (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558). Článek 127 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 (celní kodex EU) stanoví, že se za osoby ve spojení považují dvě osoby, které splňují jednu z těchto podmínek: a) jsou členy vedení nebo správní rady podniku druhé osoby; b) jsou právně uznanými obchodními společníky; c) jsou vůči sobě v zaměstnaneckém poměru; d) třetí strana přímo nebo nepřímo drží, kontroluje nebo vlastní nejméně 5 % vydaných akcií nebo podílů s hlasovacími právy obou osob; e) jedna z nich přímo nebo nepřímo kontroluje druhou; f) obě přímo nebo nepřímo kontroluje třetí osoba; g) společně přímo nebo nepřímo kontrolují třetí osobu; h) jsou členy jedné rodiny. Osoby, které jsou spolu ve spojení tak, že jedna z nich je výhradním zástupcem, distributorem nebo koncesionářem druhé, se nezávisle na použitém označení považují za osoby ve spojení pouze tehdy, jestliže se na ně vztahuje některé z kritérií uvedených v předchozí větě.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/772 ze dne 10. května 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/977, pokud jde o dočasná opatření v souvislosti s kontrolami produkce ekologických produktů, zejména o dobu použitelnosti (Text s významem pro EHP)

text:
                  11.5.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 165/28

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/772
         ze dne 10. května 2021,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/977, pokud jde o dočasná opatření v souvislosti s kontrolami produkce ekologických produktů, zejména o dobu použitelnosti
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (1), a zejména na čl. 28 odst. 6, čl. 30 odst. 2 třetí pododstavec a čl. 38 písm. c), d) a e) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Pandemie COVID-19 a rozsáhlá omezení pohybu zavedená v členských státech a ve třetích zemích formou vnitrostátních opatření představují mimořádnou a nebývalou výzvu pro členské státy a hospodářské subjekty, pokud jde o provádění kontrol stanovených v nařízení (ES) č. 834/2007 a nařízeních Komise (ES) č. 889/2008 (2) a (ES) č. 1235/2008 (3).

                     (2)

                     Za účelem řešení specifických okolností, které jsou dány probíhající krizí spojenou s pandemií COVID-19, umožňuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/977 (4) členským státům uplatňovat dočasná opatření, která se odchylují od nařízení (ES) č. 889/2008 a (ES) č. 1235/2008, pokud jde o systém kontrol produkce ekologických produktů a některé postupy stanovené v obchodním řídicím a expertním systému (TRACES).

                     (3)

                     Členské státy informovaly Komisi, že s ohledem na krizi spojenou s pandemií COVID-19 budou některá vážná narušení ve fungování jejich kontrolních systémů v odvětví ekologické produkce přetrvávat i po 1. únoru 2021.

                     (4)

                     Pokud jde o úřední kontroly a jiné úřední činnosti v oblasti působnosti nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 (5), umožňuje navíc prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/466 (6) členským státům uplatňovat dočasná opatření s cílem zabránit závažným zdravotním rizikům pro pracovníky příslušných orgánů, a to s ohledem na obtíže při provádění těchto kontrol a činností a v míře nezbytné pro zvládnutí souvisejících závažných narušení kontrolních systémů členských států. Doba použitelnosti uvedeného nařízení byla prováděcím nařízením Komise (EU) 2021/83 (7) prodloužena do 1. července 2021. Je proto vhodné, aby odchylky stanovené v prováděcím nařízení (EU) 2020/977 dále platily po stejné období, jaké je stanoveno v prováděcím nařízení (EU) 2020/466.

                     (5)

                     Ustanovení čl. 1 odst. 6 prováděcího nařízení (EU) 2020/977 stanoví nižší procentní podíl než čl. 92c odst. 2 druhý pododstavec písm. c) nařízení (ES) č. 889/2008, pokud jde o neohlášené kontroly a kontrolní návštěvy v souladu s čl. 65 odst. 1 a 4 nařízení (ES) č. 889/2008. Aby se zajistilo, že tyto inspekce a kontrolní návštěvy budou moci skutečně probíhat a za bezpečných okolností, je vhodné stanovit možnost avizování těchto neohlášených inspekcí a kontrolních návštěv s 24hodinovým předstihem.

                     (6)

                     Prováděcí nařízení (EU) 2020/977 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                     (7)

                     Uplatňování ustanovení prováděcího nařízení (EU) 2020/977, které se tímto nařízením prodlužuje, by nemělo být narušeno. V tomto ohledu je proto vhodné stanovit zpětnou použitelnost tohoto nařízení od 1. února 2021.

                     (8)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologickou produkci,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Prováděcí nařízení (EU) 2020/977 se mění takto:

                        1)

                        Článek 1 se mění takto:

                                    a)

                                    v odstavci 6 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                                    „Tyto kontroly a kontrolní návštěvy však mohou být avizovány v krátkém předstihu nejvýše 24 hodin, aby se zajistilo, že inspektoři budou mít přístup do prostor hospodářského subjektu a za bezpečných okolností.“;

                                    b)

                                    v odstavci 7 se datum „1. února 2021“ nahrazuje datem „1. července 2021“.

                        2)

                        Článek 3 se mění takto:

                                    a)

                                    ve druhém, třetím a pátém pododstavci se datum „1. února 2021“ nahrazuje datem „1. července 2021“;

                                    b)

                                    ve čtvrtém pododstavci se datum „31. prosince 2020“ nahrazuje datem „1. července 2021“.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Ustanovení čl. 1 odst. 1 písm. b) a odst. 2 se použijí ode dne 1. února 2021.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 10. května 2021.

                  Za Komisi

                  předsedkyně

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

            (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1235/2008 ze dne 8. prosince 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007, pokud jde o opatření pro dovoz ekologických produktů ze třetích zemí (Úř. věst. L 334, 12.12.2008, s. 25).

            (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/977 ze dne 7. července 2020, kterým se v důsledku pandemie COVID-19 stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 889/2008 a (ES) č. 1235/2008, pokud jde o kontroly produkce ekologických produktů (Úř. věst. L 217, 8.7.2020, s. 1).

            (5)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/625 ze dne 15. března 2017 o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování potravinového a krmivového práva a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin a přípravků na ochranu rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, (ES) č. 396/2005, (ES) č. 1069/2009, (ES) č. 1107/2009, (EU) č. 1151/2012, (EU) č. 652/2014, (EU) 2016/429 a (EU) 2016/2031, nařízení Rady (ES) č. 1/2005 a (ES) č. 1099/2009 a směrnic Rady 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES a 2008/120/ES a o zrušení nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004, směrnic Rady 89/608/EHS, 89/662/EHS, 90/425/EHS, 91/496/EHS, 96/23/ES, 96/93/ES a 97/78/ES a rozhodnutí Rady 92/438/EHS (nařízení o úředních kontrolách) (Úř. věst. L 95, 7.4.2017, s. 1).

            (6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/466 ze dne 30. března 2020 o dočasných opatřeních pro omezení rizik pro zdraví lidí, zvířat a rostlin a pro dobré životní podmínky zvířat během určitých závažných narušení kontrolních systémů členských států v důsledku onemocnění koronavirem (COVID-19) (Úř. věst. L 98, 31.3.2020, s. 30).

            (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/83 ze dne 27. ledna 2021, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2020/466, pokud jde o provádění úředních kontrol a jiných úředních činností výslovně pověřenými fyzickými osobami a dobu použitelnosti dočasných opatření (Úř. věst. L 29, 28.1.2021, s. 23).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/936 ze dne 6. června 2019, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 808/2014, (EU) č. 809/2014 a (EU) č. 908/2014, pokud jde o finanční nástroje zřízené v rámci programů pro rozvoj venkova

text:
                  7.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 149/58

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/936
         ze dne 6. června 2019,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 808/2014, (EU) č. 809/2014 a (EU) č. 908/2014, pokud jde o finanční nástroje zřízené v rámci programů pro rozvoj venkova
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (1), a zejména čl. 8 odst. 3 uvedeného nařízení,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (2), a zejména na čl. 36 odst. 6 a čl. 62 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Možnost zřídit finanční nástroje kombinující příspěvky z evropských strukturálních a investičních fondů s finančními produkty Evropské investiční banky byla zavedena v čl. 38 odst. 1 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (3) (EU) č. 1303/2013 nařízením Evropského parlamentu a Rady (4) (EU, Euratom) 2018/1046.

                     (2)

                     Toto nové ustanovení se rovněž vztahuje na finanční nástroje zřízené v rámci programů Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV). Některá prováděcí pravidla stanovená v prováděcích nařízeních Komise (EU) č. 808/2014 (5), (EU) č. 809/2014 (6) a (EU) č. 908/2014 (7) obsahují odkazy na finanční nástroje uvedené v čl. 38 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 z doby před jeho změnou nařízením (EU, Euratom) 2018/1046. Do příslušných ustanovení těchto aktů by proto měl být doplněn odkaz na nové písmeno c) v čl. 38 odst. 1.

                     (3)

                     Prováděcí nařízení (EU) č. 808/2014, (EU) č. 809/2014 a (EU) č. 908/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (4)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova a Výboru zemědělských fondů,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            V příloze I části 1 bodě 10 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 808/2014 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pokud opatření nebo druh operace se zvláštní sazbou příspěvku z EZFRV přispívá k finančním nástrojům uvedeným v čl. 38 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, jsou v tabulce uvedeny zvlášť sazby příspěvku na finanční nástroje a na ostatní operace a orientační částka z EZFRV odpovídající plánovanému příspěvku na finanční nástroj.“

            Článek 2
            Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 se mění takto:

                        a)

                        V článku 48 se odstavec 6 nahrazuje tímto:

                           „6.   Co se týče finančních nástrojů uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, odstavce 1 až 5 tohoto článku se nepoužijí na příspěvek poskytnutý na finanční nástroj ani na podporu pro konečného příjemce. Použijí se ale články 58 a 59 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článek 9 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 (*1).

                           (*1)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 ze dne 3. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 5).“"

                        b)

                        V článku 51 se odstavec 5 nahrazuje tímto:

                           „5.   Co se týče finančních nástrojů uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, odstavce 1 až 4 tohoto článku se nepoužijí na příspěvek poskytnutý na finanční nástroj ani na podporu pro konečného příjemce. Použijí se však články 58 a 59 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článek 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014.“

            Článek 3
            V čl. 22 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 908/2014 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pokud jde o finanční nástroje zřízené v souladu s čl. 38 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1303/2013, výdaje se vykazují podle referenčních období uvedených v prvním pododstavci, jakmile jsou splněny podmínky pro každou následnou žádost o průběžnou platbu, jak je uvedeno v čl. 41 odst. 1 uvedeného nařízení.“

            Článek 4
            Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 6. června 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487.

            (2)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

            (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 808/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 18).

            (6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

            (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 908/2014 ze dne 6. srpna 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o platební agentury a další subjekty, finanční řízení, schvalování účetní závěrky, pravidla pro kontroly, jistoty a transparentnost (Úř. věst. L 255, 28.8.2014, s. 59).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/972 ze dne 7. června 2019 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Džiugas“ (CHZO))

text:
                  14.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 157/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/972
         ze dne 7. června 2019
         o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Džiugas“ (CHZO))
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Litvou předložená žádost o zápis názvu „Džiugas“ do rejstříku byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

                     (2)

                     Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Džiugas“ zapsán do rejstříku,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Název „Džiugas“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
            Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.3. Sýry uvedené v příloze XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 7. června 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Phil HOGAN

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Úř. věst. C 28, 23.1.2019, s. 3.

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1036 ze dne 18. června 2019 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Zagorski mlinci“ (CHZO))

text:
                  25.6.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 168/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1036
         ze dne 18. června 2019
         o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Zagorski mlinci“ (CHZO))
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Žádost o zápis názvu „Zagorski mlinci“ předložená Chorvatskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

                     (2)

                     Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Zagorski mlinci“ zapsán do rejstříku,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Název „Zagorski mlinci“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
            Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 18. června 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Phil HOGAN

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Úř. věst. C 464, 27.12.2018, s. 7.

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1353 ze dne 20. srpna 2019 kterým se po tři sta čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
                  20.8.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 217/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1353
         ze dne 20. srpna 2019
         kterým se po tři sta čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Dne 14. srpna 2019 rozhodl Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN doplnit dva záznamy na seznam osob, skupin a subjektů, na které by se mělo vztahovat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

                     (3)

                     Aby byla zajištěna účinnost opatření stanovených tímto nařízením, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost okamžitě,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 20. srpna 2019.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

            PŘÍLOHA
            V příloze I nařízení (ES) č. 881/2002 se v oddíle „Fyzické osoby“ doplňují nové záznamy, které znějí:

                        1.

                           „ALI MAYCHOU () (dostatečně spolehlivě také znám jako: a) Abderahmane al Maghrebi, b) Abderrahmane le Marocain; nedostatečně spolehlivě také znám jako: Abou Abderahmane Sanhaji). Datum narození: 25.5.1983. Místo narození: Taza, Maroko. Adresa: Mali. Státní příslušnost: Maroko. Číslo pasu: marocké číslo V06359364. Národní identifikační číslo: marocký průkaz totožnosti AB704306. Datum označení podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 14.8.2019.“

                        2.

                           „BAH AG MOUSSA (dostatečně spolehlivě také znám jako: a) Ag Mossa, b) Ammi Salim). Státní příslušnost: Mali. Datum označení podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 14.8.2019.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/1583 ze dne 25. září 2019, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1998, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, pokud jde o opatření o kybernetické bezpečnosti (Text s významem pro EHP.)

text:
                  26.9.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 246/15

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/1583
         ze dne 25. září 2019,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/1998, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti, pokud jde o opatření o kybernetické bezpečnosti
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 300/2008 ze dne 11. března 2008 o společných pravidlech v oblasti ochrany civilního letectví před protiprávními činy a o zrušení nařízení (ES) č. 2320/2002 (1), a zejména na článek 1 a čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Jedním z hlavních cílů nařízení (ES) č. 300/2008 je poskytnout základ pro společný výklad přílohy 17 (přílohy o ochraně před protiprávními činy, 10. vydání z roku 2017) Úmluvy o mezinárodním civilním letectví (2) ze dne 7. prosince 1944, jíž jsou signatáři všechny členské státy EU.

                     (2)

                     Toho lze dosáhnout a) stanovením společných pravidel a společných základních norem ochrany letectví před protiprávními činy a b) mechanismy pro sledování souladu.

                     (3)

                     Účelem změny prováděcího aktu je pomoci členským státům zajistit plný soulad s nejnovější změnou (změnou 16) přílohy 17 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví, kterou byly zavedeny nové normy v kapitole 3.1.4 týkající se národní organizace a příslušného orgánu a v kapitole 4.9.1 týkající se preventivních opatření v oblasti kybernetické bezpečnosti.

                     (4)

                     Provedením těchto norem v prováděcích předpisech EU v oblasti ochrany letectví před protiprávními činy se zajistí, že příslušné orgány stanoví a zavedou postupy pro náležité, praktické a včasné sdílení relevantních informací, které jiným vnitrostátním orgánům a agenturám, provozovatelům letišť, leteckým dopravcům a dalším dotčeným subjektům umožní účinně posuzovat bezpečnostní rizika související s jejich provozem, a takto tyto subjekty podpoří při účinném posuzování bezpečnostních rizik souvisejících mimo jiné s kybernetickou bezpečností a při realizaci opatření řešících tato rizika spojená s oblastí kybernetické bezpečnosti.

                     (5)

                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 (3) o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (tzv. směrnice NIS) stanoví opatření s cílem dosáhnout vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii za účelem zlepšení fungování vnitřního trhu. Opatření plynoucí z uvedené směrnice a tohoto nařízení by měla být koordinována na vnitrostátní úrovni, aby nedocházelo k rozporům nebo zdvojování povinností.

                     (6)

                     Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1998 (4) by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                     (7)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro bezpečnost civilního letectví zřízeného podle čl. 19 odst. 1 nařízení (ES) č. 300/2008,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha prováděcího nařízení (EU) 2015/1998 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 31. prosince 2020.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 25. září 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 72.

            (2)  https://icao.int/publications/pages/doc7300.aspx

            (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1148 ze dne 6. července 2016 o opatřeních k zajištění vysoké společné úrovně bezpečnosti sítí a informačních systémů v Unii (Úř. věst. L 194, 19.7.2016, s. 1).

            (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1998 ze dne 5. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí opatření ke společným základním normám letecké bezpečnosti (Úř. věst. L 299, 14.11.2015, s. 1).

            PŘÍLOHA
            Příloha prováděcího nařízení (EU) 2015/1998 se mění takto:

                        1)

                        doplňuje se nový bod 1.0.6, který zní:

                                    „1.0.6.

                                    Příslušný orgán stanoví a zavede postupy pro náležité, praktické a včasné sdílení relevantních informací, které jiným vnitrostátním orgánům a agenturám, provozovatelům letišť, leteckým dopravcům a dalším dotčeným subjektům umožní účinně posuzovat bezpečnostní rizika související s jejich provozem.“;

                        2)

                        doplňuje se nový bod 1.7, který zní:
                        „1.7   IDENTIFIKACE KRITICKÝCH INFORMAČNÍCH A KOMUNIKAČNÍCH SYSTÉMŮ A ÚDAJŮ V CIVILNÍM LETECTVÍ A JEJICH OCHRANA PŘED KYBERNETICKÝMI HROZBAMI

                                    1.7.1.

                                    Příslušný orgán zajistí, aby provozovatelé letišť, letečtí dopravci a subjekty uvedené v národním bezpečnostním programu ochrany civilního letectví před protiprávními činy identifikovali a chránili svoje kritické informační a komunikační systémy a údaje před kybernetickými útoky, které by mohly ohrozit ochranu civilního letectví před protiprávními činy.

                                    1.7.2.

                                    Provozovatelé letišť, letečtí dopravci a subjekty ve svém bezpečnostním programu nebo jiném relevantním dokumentu, na který odkazuje bezpečnostní program, identifikují kritické informační a komunikační systémy a údaje uvedené v bodě 1.7.1.
                                    Bezpečnostní program nebo jiný relevantní dokument, na který odkazuje bezpečnostní program, podrobně stanoví opatření k zajištění ochrany před kybernetickými útoky uvedenými v bodě 1.7.1, jejich odhalování a reakce na ně.

                                    1.7.3.

                                    Podrobná opatření na ochranu takových systémů a údajů před nezákonnými zásahy se stanoví, vypracují a provádějí v souladu s posouzením rizik provedeným provozovatelem letiště, leteckým dopravcem nebo případně jiným subjektem.

                                    1.7.4.

                                    Pokud je pro opatření související s kybernetickými hrozbami v jednom členském státě příslušný konkrétní orgán nebo agentura, může být tento orgán nebo agentura určena příslušnou pro koordinaci a/nebo sledování provádění ustanovení tohoto nařízení týkajících se kybernetické bezpečnosti.

                                    1.7.5.

                                    Pokud se na provozovatele letišť, letecké dopravce a subjekty definované v národním bezpečnostním programu ochrany civilního letectví před protiprávními činy vztahují samostatné požadavky v oblasti kybernetické bezpečnosti plynoucí z jiných vnitrostátních nebo unijních předpisů, může příslušný orgán nahradit soulad s požadavky tohoto nařízení souladem s prvky uvedenými v jiných vnitrostátních nebo unijních předpisech. Příslušný orgán spolupracuje s jinými relevantními příslušnými orgány v zájmu zajištění koordinovaných nebo kompatibilních režimů dohledu.“;

                        3)

                        bod 11.1.2 se nahrazuje tímto:

                                    „11.1.2

                                    Úspěšně absolvovat důkladnější nebo standardní ověření spolehlivosti musí tito pracovníci:

                                                a)

                                                osoby, které jsou přijímány, aby prováděly detekční kontroly, kontroly vstupu nebo jiné bezpečnostní kontroly jinde než ve vyhrazeném bezpečnostním prostoru nebo aby odpovídaly za provádění těchto kontrol;

                                                b)

                                                osoby, které mají přístup bez doprovodu k leteckému nákladu a poště, poště leteckého dopravce a materiálům leteckého dopravce, palubním zásobám a letištním dodávkám, na které byly uplatněny požadované bezpečnostní kontroly;

                                                c)

                                                osoby s právy administrátora nebo s přístupem bez dozoru a bez omezení ke kritickým informačním a komunikačním systémům a údajům používaným k účelům ochrany civilního letectví před protiprávními činy uvedenými v bodě 1.7.1 v souladu s národním bezpečnostním programem ochrany letectví před protiprávními činy nebo osoby, které byly jinak identifikovány v rámci posouzení rizik v souladu s bodem 1.7.3.

                                          Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, o tom, zda má být provedeno důkladnější, nebo standardní ověření spolehlivosti, rozhoduje příslušný orgán v souladu s platnými vnitrostátními předpisy.“;

                        4)

                        doplňuje se nový bod 11.2.8, který zní:
                        „11.2.8.   Odborná příprava osob s rolemi a odpovědností souvisejícími s kybernetickými hrozbami

                                    11.2.8.1.

                                    Osoby, které provádějí opatření podle bodu 1.7.2, disponují dovednostmi a schopnostmi, které jsou nezbytné k efektivnímu plnění jim přidělených úkolů. O relevantních kybernetických rizicích jsou tyto osoby informovány podle potřeby znát.

                                    11.2.8.2.

                                    Osoby, které mají přístup k údajům nebo systémům, absolvují vhodnou a specifickou odbornou přípravu, která je přiměřená jejich roli a odpovědnosti, a jsou přitom informovány o relevantních rizicích, pokud to jejich funkce vyžaduje. Obsah tohoto kurzu odborné přípravy stanoví nebo schválí příslušný orgán nebo orgán či agentura podle bodu 1.7.4.“


title: Prováděcí Nařízení Komise (EU) 2019/2091 ze dne 28. listopadu 2019, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/2197, pokud jde o silně korelované měny, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Text s významem pro EHP)

text:
                  9.12.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 317/38

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/2091
         ze dne 28. listopadu 2019,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/2197, pokud jde o silně korelované měny, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 ze dne 26. června 2013 o obezřetnostních požadavcích na úvěrové instituce a investiční podniky a o změně nařízení (EU) č. 648/2012 (1), a zejména na čl. 354 odst. 3 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Aby bylo zajištěno, že dvojice měn uvedené v příloze prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2197 (2) nadále odrážejí skutečnou korelaci mezi příslušnými měnami, je nutné aktualizovat seznam silně korelovaných měn.

                     (2)

                     Pro účely výpočtu sérií dat za období tří a pět let, které jsou nezbytné pro posouzení dvojic měn v souladu s nařízením (EU) č. 575/2013, se v seznamu jako konečné datum uvádí 31. březen 2018.

                     (3)

                     Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil orgán Evropský orgán pro bankovnictví (orgán EBA).

                     (4)

                     Vzhledem k tomu, že nezbytné změny prováděcího nařízení (EU) 2015/2197 nepředstavují podstatné změny, orgán EBA v souladu s čl. 15 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 (3) neuskutečnil otevřenou veřejnou konzultaci, neboť by to podle jeho názoru bylo nepřiměřené ve vztahu k rozsahu a dopadům dotčeného návrhu prováděcích technických norem.

                     (5)

                     Prováděcí nařízení (EU) 2015/2197 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha prováděcího nařízení (EU) 2015/2197 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 28. listopadu 2019.

                  Za Komisi

                  Předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 176, 27.6.2013, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2197 ze dne 27. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o silně korelované měny, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 575/2013 (Úř. věst. L 313, 28.11.2015, s. 30).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro bankovnictví), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/78/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 12).

            PŘÍLOHA
            Příloha prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2197 se nahrazuje tímto:

                  „PŘÍLOHA

                     Seznam silně korelovaných měn

                     Část 1 – Seznam silně korelovaných měn vůči euru (EUR)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), polský zlotý (PLN), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), švédská koruna (SEK).

                     Část 2 – Seznam silně korelovaných měn vůči emirátskému dirhamu (AED)

                  Čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), izraelský nový šekel (ILS), indická rupie (INR), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 3 – Seznam silně korelovaných měn vůči albánskému leku (ALL)

                  Marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), marocký dirham (MAD), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 4 – Seznam silně korelovaných měn vůči marce Bosny a Hercegoviny (BAM)

                  Albánský lek (ALL), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK) chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), polský zlotý (PLN), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), švédská koruna (SEK), euro (EUR).

                     Část 5 – Seznam silně korelovaných měn vůči bulharskému levu (BGN)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), polský zlotý (PLN), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), švédská koruna (SEK), euro (EUR).

                     Část 6 – Seznam silně korelovaných měn vůči švýcarskému franku (CHF)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), marocký dirham (MAD), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 7 – Seznam silně korelovaných měn vůči čínskému juanu (CNY)

                  Emirátský dirham (AED), hongkongský dolar (HKD), izraelský nový šekel (ILS), libanonská libra (LBP), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 8 – Seznam silně korelovaných měn vůči české koruně (CZK)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), polský zlotý (PLN), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 9 – Seznam silně korelovaných měn vůči dánské koruně (DKK)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), polský zlotý (PLN), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), švédská koruna (SEK).

                     Část 10 – Seznam silně korelovaných měn vůči hongkongskému dolaru (HKD)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), izraelský nový šekel (ILS), indická rupie (INR), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 11 – Seznam silně korelovaných měn vůči chorvatské kuně (HRK)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 12 – Seznam silně korelovaných měn vůči maďarskému forintu (HUF)

                  Marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), marocký dirham (MAD), polský zlotý (PLN), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 13 – Seznam silně korelovaných měn vůči novému izraelskému šekelu (ILS)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), americký dolar (USD).

                     Část 14 – Seznam silně korelovaných měn vůči indické rupii (INR)

                  Emirátský dirham (AED), hongkongský dolar (HKD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), thajský baht (THB), americký dolar (USD).

                     Část 15 – Seznam silně korelovaných měn vůči jihokorejskému wonu (KRW)

                  Singapurský dolar (SGD).

                     Část 16 – Seznam silně korelovaných měn vůči libanonské libře (LBP)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), izraelský nový šekel (ILS), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 17 – Seznam silně korelovaných měn vůči marockému dirhamu (MAD)

                  Emirátský dirham (AED), albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), hongkongský dolar (HKD), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), izraelský nový šekel (ILS), severomakedonský denár (MKD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), americký dolar (USD), euro (EUR).

                     Část 18 – Seznam silně korelovaných měn vůči severomakedonskému denáru (MKD)

                  Marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), marocký dirham (MAD), rumunský leu (RON), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 19 – Seznam silně korelovaných měn vůči macajské patace (MOP)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), nový izraelský šekel (ILS), indická rupie (INR), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 20 – Seznam silně korelovaných měn vůči filipínskému pesu (PHP)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), nový izraelský šekel (ILS), indická rupie (INR), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 21 – Seznam silně korelovaných měn vůči polskému zlotému (PLN)

                  Marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), maďarský forint (HUF), euro (EUR).

                     Část 22 – Seznam silně korelovaných měn vůči rumunskému leu (RON)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), srbský dinár (RSD), euro (EUR).

                     Část 23 – Seznam silně korelovaných měn vůči srbskému dináru (RSD)

                  Albánský lek (ALL), marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), švýcarský frank (CHF), česká koruna (CZK), dánská koruna (DKK), chorvatská kuna (HRK), maďarský forint (HUF), marocký dirham (MAD), severomakedonský denár (MKD), rumunský leu (RON), euro (EUR).

                     Část 24 – Seznam silně korelovaných měn vůči švédské koruně (SEK)

                  Marka Bosny a Hercegoviny (BAM), bulharský lev (BGN), dánská koruna (DKK), euro (EUR).

                     Část 25 – Seznam silně korelovaných měn vůči singapurskému dolaru (SGD)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), izraelský nový šekel (ILS), jihokorejský won (KRW), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 26 – Seznam silně korelovaných měn vůči thajskému bahtu (THB)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), nový izraelský šekel (ILS), indická rupie (INR), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), tchajwanský dolar (TWD), americký dolar (USD).

                     Část 27 – Seznam silně korelovaných měn vůči tchajwanskému dolaru (TWD)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), libanonská libra (LBP), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), americký dolar (USD).

                     Část 28 – Seznam silně korelovaných měn vůči americkému dolaru (USD)

                  Emirátský dirham (AED), čínský juan (CNY), hongkongský dolar (HKD), nový izraelský šekel (ILS), indická rupie (INR), libanonská libra (LBP), marocký dirham (MAD), macajská pataca (MOP), filipínské peso (PHP), singapurský dolar (SGD), thajský baht (THB), tchajwanský dolar (TWD).

            “