title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 323/2014 ze dne 28. března 2014 , kterým se mění přílohy I a II nařízení (ES) č. 669/2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o zesílené úřední kontroly dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu  Text s významem pro EHP

text:
               29.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 95/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 323/2014
   ze dne 28. března 2014,
   kterým se mění přílohy I a II nařízení (ES) č. 669/2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o zesílené úřední kontroly dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 15 odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 669/2009 (2) stanoví pravidla týkající se provádění zesílených úředních kontrol dovozu krmiv a potravin jiného než živočišného původu uvedených v příloze I zmíněného nařízení (dále jen „seznam“) v místech vstupu na území zmíněná v příloze I nařízení (ES) č. 882/2004.

               (2)

               Článek 2 nařízení (ES) č. 669/2009 stanoví, že seznam je s přihlédnutím přinejmenším ke zdrojům informací uvedeným ve zmíněném článku pravidelně, alespoň každé čtvrtletí, přezkoumán.

               (3)

               Výskyt a závažnost nehod v odvětví potravin oznámených prostřednictvím systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva, zjištění misí do třetích zemí prováděných Potravinovým a veterinárním úřadem, jakož i čtvrtletní zprávy o zásilkách krmiv a potravin jiného než živočišného původu, které členské státy podávají Komisi podle článku 15 nařízení (ES) č. 669/2009, naznačují, že seznam by měl být pozměněn.

               (4)

               Zejména v případě zásilek listů pepře betelového pocházejících z Indie a Thajska, enzymů pocházejících z Indie, podzemnice olejné a produktů z ní vyrobených pocházejících ze Súdánu a listů révy vinné pocházejících z Turecka udávají příslušné informační zdroje výskyt nových rizik, což vyžaduje zavedení zesílených úředních kontrol. Na seznam by proto měly být zařazeny položky týkající se těchto zásilek.

               (5)

               Kromě toho by měly být ze seznamu odstraněny položky pro komodity, u nichž dostupné informace prokazují celkově uspokojivý stupeň shody s příslušnými požadavky na bezpečnost, jež jsou stanoveny v právních předpisech Unie, a u nichž tudíž nejsou zesílené úřední kontroly nadále opodstatněné. Položka týkající se sušených nudlí z Číny by proto měla být ze seznamu odstraněna.

               (6)

               Komise byla rovněž upozorněna členskými státy na potřebu výslovně uvést, že položky týkající se dovozu bylinek z Maroka, Thajska a Vietnamu, okry z Vietnamu a papriky z Thajska a Vietnamu zahrnují i chlazené komodity. V zájmu jasnosti právních předpisů Unie je rovněž nezbytné učinit v seznamu upřesnění, pokud jde o položky pro dovoz pomerančů a jahod z Egypta a hrachu a fazolí z Keni.

               (7)

               Kromě toho je třeba provést změny v příloze II nařízení (ES) č. 669/2009, zejména s cílem zohlednit ustanovení o další přepravě v článku 8 uvedeného nařízení ve společném vstupním dokladu. Další technické změny rovněž vyžadují Pokyny ke společnému vstupnímu dokladu

               (8)

               V zájmu zajištění konzistence a srozumitelnosti je vhodné nahradit přílohy I a II nařízení (ES) č. 669/2009.

               (9)

               Nařízení (ES) č. 669/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (10)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Přílohy I a II nařízení (ES) č. 669/2009 se nahrazují zněním přílohy tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. dubna 2014.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. března 2014

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 669/2009 ze dne 24. července 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o zesílené úřední kontroly dovozu některých krmiv a potravin jiného než živočišného původu a kterým se mění rozhodnutí 2006/504/ES (Úř. věst. L 194, 25.7.2009, s. 11).

      PŘÍLOHA
      „
            PŘÍLOHA I

               Krmiva a potraviny jiného než živočišného původu podléhající zesíleným úředním kontrolám na určeném místě vstupu

                        Krmiva a potraviny
                        (zamýšlené použití)

                        Kód KN (1)

                        Třídění TARIC

                        Země původu

                        Riziko

                        Četnost fyzických kontrol a kontrol totožnosti (%)

                        Sušené hrozny (vinná réva)

                           (Potraviny)

                        0806 20

                        Afghánistán (AF)

                        Ochratoxin A

                        50

                                    —

                                    Podzemnice olejná ve skořápce

                                    —

                                 1202 41 00

                        Brazílie (BR)

                        Aflatoxiny

                        10

                                    —

                                    Podzemnice olejná bez skořápky

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Arašídové máslo

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Podzemnice olejná jinak upravená nebo konzervovaná
                                    (Krmiva a potraviny)

                                    —

                                    2008 11 91;
                                    2008 11 96;
                                    2008 11 98

                        Jahody (zmrazené)

                           (Potraviny)

                        0811 10

                        Čína (CN)

                        Norovirus a hepatitida A

                        5

                           Brassica oleracea

                        (jiné jedlé druhy rodu Brassica, ‚čínská brokolice‘) (2)

                           (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                        ex 0704 90 90

                        40

                        Čína (CN)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (3)

                        20

                        Pomela

                           (Potraviny – čerstvé)

                        ex 0805 40 00

                        31; 39

                        Čína (CN)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (4)

                        20

                        Čaj, též aromatizovaný

                           (Potraviny)

                        0902

                        Čína (CN)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (5)

                        10

                                    —

                                    Lilek

                                    —

                                    0709 30 00;
                                    ex 0710 80 95

                        72

                        Dominikánská republika (DO)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (6)

                        10

                                    —

                                    Hořký meloun (Momordica charantia)
                                    (Potraviny – zelenina, čerstvá, chlazená nebo zmrazená)

                                    —

                                    ex 0709 99 90;
                                    ex 0710 80 95

                        70
                        70

                                    —

                                    Fazole
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00;
                                    ex 0710 22 00

                        10
                        10

                        Dominikánská republika (DO)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (6)

                        20

                                    —

                                    Papriky (sladké a jiné než sladké) (Capsicum spp.)

                                    —

                                    0709 60 10;
                                    ex 0709 60 99

                        20

                        (Potraviny – zelenina, čerstvá, chlazená nebo zmrazená)

                                    —

                                    0710 80 51;
                                    ex 0710 80 59

                        20

                                    —

                                    Pomeranče (čerstvé nebo sušené)

                                    —

                                    0805 10 20;
                                    0805 10 80

                        Egypt (EG)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (7)

                        10

                                    —

                                    Jahody (čerstvé)

                                       (Potraviny)

                                    —

                                 0810 10 00

                        Papriky (sladké a jiné než sladké) (Capsicum spp.)

                        0709 60 10;
                        ex 0709 60 99;

                        20

                        Egypt (EG)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (8)

                        10

                           (Potraviny – čerstvé, chlazené nebo zmrazené)

                        0710 80 51;
                        ex 0710 80 59

                        20

                        Listy pepře betelového (Piper betle L.)

                           (Potraviny)

                        ex 1404 90 00

                        10

                        Indie (IN)

                        Salmonela (9)

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, vcelku

                                    —

                                 0904 21 10

                        Indie (IN)

                        Aflatoxiny

                        10

                                    —

                                       Capsicum annuum, drcené nebo mleté

                                    —

                                 ex 0904 22 00

                        10

                                    —

                                    Sušené plody rodu Capsicum, vcelku, jiné než sladké papriky (Capsicum annuum)

                                    —

                                 0904 21 90

                                    —

                                    Curry (výrobky z chilli papriček)

                                    —

                                 0910 91 05

                                    —

                                    Muškátové oříšky

                                       (Myristica fragrans)

                                       (Potraviny – sušené koření)

                                    —

                                    0908 11 00;
                                    0908 12 00

                        Enzymy; připravené enzymy

                           (Krmiva a potraviny)

                        3507

                        Indie (IN)

                        Chloramfenikol

                        50

                                    —

                                    Muškátové oříšky

                                       (Myristica fragrans)

                                       (Potraviny – sušené koření)

                                    —

                                    0908 11 00;
                                    0908 12 00

                        Indonésie (ID)

                        Aflatoxiny

                        20

                                    —

                                    Hrách setý (nevyluštěný)

                                    —

                                 ex 0708 10 00

                        40

                        Keňa (KE)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (10)

                        10

                                    —

                                    Fazole (nevyluštěné)

                                       (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                                    —

                                 ex 0708 20 00

                        40

                        Máta

                           (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                        ex 1211 90 86

                        30

                        Maroko (MA)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (11)

                        10

                        Sušené fazole

                           (Potraviny)

                        0713 39 00

                        Nigérie (NG)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (12)

                        50

                        Melounová jádra (Egusi, Citrullus lanatus) a produkty z nich vyrobené

                           (Potraviny)

                        ex 1207 70 00;
                        ex 1106 30 90;
                        ex 2008 99 99

                        10
                        30
                        50

                        Sierra Leone (SL)

                        Aflatoxiny

                        50

                                    —

                                    Podzemnice olejná ve skořápce

                                    —

                                 1202 41 00

                        Súdán (SD)

                        Aflatoxiny

                        50

                                    —

                                    Podzemnice olejná bez skořápky

                                    —

                                 1202 42 00

                                    —

                                    Arašídové máslo

                                    —

                                 2008 11 10

                                    —

                                    Podzemnice olejná jinak upravená nebo konzervovaná
                                    (Krmiva a potraviny)

                                    —

                                    2008 11 91;
                                    2008 11 96;
                                    2008 11 98

                        Papriky (jiné než sladké) (Capsicum spp.)

                           (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                        ex 0709 60 99

                        20

                        Thajsko (TH)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (13)

                        10

                        Listy pepře betelového (Piper betle L.)

                           (Potraviny)

                        ex 1404 90 00

                        10

                        Thajsko (TH)

                        Salmonela (9)

                        10

                                    —

                                    Listy koriandru

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Thajsko (TH)

                        Salmonela (9)

                        10

                                    —

                                    Bazalka (pravá)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Máta

                                       (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        30

                                    —

                                    Listy koriandru

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Thajsko (TH)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (14)

                        10

                                    —

                                    Bazalka (pravá)

                                       (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Fazole
                                    (Vigna unguiculata spp. sesquipedalis)

                                    —

                                    ex 0708 20 00;
                                    ex 0710 22 00

                        10
                        10

                        Thajsko (TH)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (14)

                        20

                                    —

                                    Lilek

                                       (Potraviny – zelenina, čerstvá, chlazená nebo zmrazená)

                                    —

                                    0709 30 00;
                                    ex 0710 80 95

                        72

                                    —

                                    Sladká paprika (Capsicum annuum)
                                    (Potraviny – zelenina, čerstvá, chlazená nebo zmrazená)

                                    —

                                    0709 60 10;
                                    0710 80 51

                        Turecko (TR)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (15)

                        10

                        Listy révy vinné

                           (Potraviny)

                        ex 2008 99 99

                        11; 19

                        Turecko (TR)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (16)

                        10

                        Sušené hrozny (vinná réva)

                           (Potraviny)

                        0806 20

                        Uzbekistán (UZ)

                        Ochratoxin A

                        50

                                    —

                                    Listy koriandru

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        72

                        Vietnam (VN)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (17)

                        20

                                    —

                                    Bazalka (pravá)

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        20

                                    —

                                    Máta

                                    —

                                 ex 1211 90 86

                        30

                                    —

                                    Petržel

                                       (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        40

                                    —

                                    Okra

                                    —

                                 ex 0709 99 90

                        20

                        Vietnam (VN)

                        Rezidua pesticidů zjištěná multireziduálními metodami založenými na GC-MS a LC-MS nebo metodami k prokázání jediného rezidua (17)

                        20

                                    —

                                    Papriky (jiné než sladké) (Capsicum spp.)

                                       (Potraviny – čerstvé nebo chlazené)

                                    —

                                 ex 0709 60 99

                        20

            PŘÍLOHA II

               SPOLEČNÝ VSTUPNÍ DOKLAD

               Pokyny ke společnému vstupnímu dokladu

                        Obecně:

                        Společný vstupní doklad vyplňte hůlkovým písmem. Pokyny se vztahují k příslušnému číslu kolonky.

               Část I   Pokud není uvedeno jinak, tuto část vyplní provozovatel krmivářského a potravinářského podniku nebo jeho zástupce.

                        Kolonka I.1

                        Odesílatel: jméno a úplná adresa fyzické nebo právnické osoby (provozovatele krmivářského a potravinářského podniku) odesílající zásilku. Doporučuje se uvést rovněž telefonní číslo a číslo faxu nebo e-mailovou adresu.

                        Kolonka I.2

                        Příslušný orgán určeného místa vstupu uvede informace týkající se referenčního čísla společného vstupního dokladu. Provozovatel krmivářského a potravinářského podniku označí určené místo vstupu, kam se zásilka doručí.

                        Kolonka I.3

                        Příjemce: jméno a úplná adresa fyzické nebo právnické osoby (provozovatele krmivářského a potravinářského podniku), pro kterou je zásilka určena. Doporučuje se uvést rovněž telefonní číslo a číslo faxu nebo e-mailovou adresu.

                        Kolonka I.4

                        Osoba odpovědná za zásilku: osoba (provozovatel krmivářského a potravinářského podniku nebo jeho zástupce či osoba činící prohlášení jeho jménem), která je odpovědná za zásilku předloženou na určeném místě vstupu a která jménem dovozce činí potřebná prohlášení u příslušného orgánu na určeném místě vstupu. Uveďte jméno a úplnou adresu. Doporučuje se uvést rovněž telefonní číslo a číslo faxu nebo e-mailovou adresu.

                        Kolonka I.5

                        Země původu: třetí země, ze které komodita pochází, kde byla vypěstována, sklizena nebo vyrobena.

                        Kolonka I.6

                        Země odeslání: třetí země, kde byla zásilka naložena na dopravní prostředek za účelem konečné přepravy do Unie.

                        Kolonka I.7

                        Dovozce: jméno a úplná adresa. Doporučuje se uvést rovněž telefonní číslo a číslo faxu nebo e-mailovou adresu.

                        Kolonka I.8

                        Místo určení: adresa dodání v Unii. Doporučuje se uvést rovněž telefonní číslo a číslo faxu nebo e-mailovou adresu.

                        Kolonka I.9

                        Příchod na určené místo vstupu: uveďte předpokládané datum příchodu zásilky na určené místo vstupu.

                        Kolonka I.10

                        Doklady: uveďte případně datum vydání a počet úředních dokladů, které doprovázejí zásilku.

                        Kolonka I.11

                        Uveďte veškeré údaje o přivážejícím dopravním prostředku: u letadel číslo letu, u plavidel název lodi, u silničních vozidel poznávací značku, případně poznávací značku přívěsu, u železničních vozidel totožnost vlaku a číslo vagonu.
                        Odkazy na dokument: číslo leteckého nákladního listu, nákladního listu nebo obchodní číslo (u železničního nebo silničního vozidla).

                        Kolonka I.12

                        Popis komodity: podrobně popište komoditu (u krmiv i jejich druh).

                        Kolonka I.13

                        Kód komodity: použijte kód označující komoditu, jak je uvedeno v příloze I (případně včetně třídění TARIC).

                        Kolonka I.14

                        Hrubá hmotnost: celková hmotnost v kg. Tím se rozumí souhrnná hmotnost produktů v bezprostředním balení se všemi obaly, avšak kromě přepravních kontejnerů a jiných přepravních zařízení.
                        Čistá hmotnost: hmotnost vlastního produktu bez obalu v kg. Je vymezena jako hmotnost samotných produktů bez bezprostředních balení nebo jiných obalů.

                        Kolonka I.15

                        Počet balení.

                        Kolonka I.16

                        Teplota: označte odpovídající přepravní/skladovací teplotu.

                        Kolonka I.17

                        Druh balení: uveďte druh balení produktů.

                        Kolonka I.18

                        Komodita určená pro: označte odpovídající kolonku podle toho, zda je komodita určena k lidské spotřebě bez předchozího třídění nebo jiného fyzického ošetření (v tomto případě označte ‚lidská spotřeba‘), nebo zda je určena k lidské spotřebě až po takovém ošetření (v tomto případě označte ‚další zpracování‘), nebo zda je určena k použití jako ‚krmivo‘ (v tomto případě označte ‚krmivo‘).

                        Kolonka I.19

                        Uveďte případně všechna identifikační čísla plomb a kontejnerů.

                        Kolonka I.20

                        Přesun na kontrolní místo: během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1 označí určené místo vstupu tuto kolonku, aby se umožnila další přeprava na jiné kontrolní místo.

                        Kolonka I.21

                        Nepoužije se.

                        Kolonka I.22

                        Pro dovoz: tato kolonka se označí v případě, že zásilka je určena k dovozu do Unie (článek 8).

                        Kolonka I.23

                        Nepoužije se.

                        Kolonka I.24

                        Označte příslušný dopravní prostředek.

               Část II   Tuto část vyplní příslušný orgán.

                        Kolonka II.1

                        Uveďte totéž referenční číslo jako v kolonce I.2.

                        Kolonka II.2

                        Pro celní orgány v případě potřeby.

                        Kolonka II.3

                        Kontrola dokladů: vyplní se pro všechny zásilky.

                        Kolonka II.4

                        Příslušný orgán určeného místa vstupu uvede, zda byla zásilka vybrána pro fyzické kontroly, které mohou být během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1 prováděny na jiném kontrolním místě.

                        Kolonka II.5

                        Po uspokojivé kontrole dokladů uvede příslušný orgán určeného místa vstupu, do kterého kontrolního místa může být zásilka během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1 přesunuta ke kontrole totožnosti a fyzické kontrole.
                        Příslušný orgán určeného místa vstupu rovněž určí, zda je zásilka schválena pro další přepravu podle článku 8. Další přeprava může být schválena pouze za předpokladu, že na určeném místě vstupu byla provedena kontrola totožnosti a její výsledky jsou uspokojivé. Kolonka II.11 se tedy vyplní v okamžiku schválení další přepravy a kolonka II.12 v okamžiku, kdy jsou dostupné výsledky laboratorních zkoušek.

                        Kolonka II.6

                        Popište jasně opatření, jež má být učiněno v případě odmítnutí zásilky z důvodu neuspokojivého výsledku kontrol dokladů. Adresa zařízení určení v případě ‚vrácení‘, ‚zničení‘, ‚přeměny‘ a ‚použití pro jiný účel‘ musí být uvedena v kolonce II.7.

                        Kolonka II.7

                        Uveďte případně číslo schválení a adresu (nebo název lodi a přístav) pro všechna místa, kde je požadována další kontrola zásilky, například pro kolonku II.6 v případě ‚vrácení‘, ‚zničení‘, ‚přeměny‘ a ‚použití pro jiný účel‘.

                        Kolonka II.8

                        Zde otiskněte úřední razítko příslušného orgánu určeného místa vstupu.

                        Kolonka II.9

                        Podpis odpovědného úředníka příslušného orgánu určeného místa vstupu.

                        Kolonka II.10

                        Nepoužije se.

                        Kolonka II.11

                        Zde uvede příslušný orgán určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, příslušný orgán kontrolního místa výsledky kontrol totožnosti.

                        Kolonka II.12

                        Zde uvede příslušný orgán určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, příslušný orgán kontrolního místa výsledky fyzických kontrol.

                        Kolonka II.13

                        Zde uvede příslušný orgán určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, příslušný orgán kontrolního místa výsledky laboratorních zkoušek. V této kolonce vyplňte kategorii látky nebo patogenu, pro kterou se laboratorní zkouška provádí.

                        Kolonka II.14

                        Tato kolonka se použije pro všechny zásilky, jež mají být propuštěny do volného oběhu v Unii.

                        Kolonka II.15

                        Nepoužije se.

                        Kolonka II.16

                        Popište jasně opatření, jež má být učiněno v případě odmítnutí zásilky z důvodu neuspokojivého výsledku kontrol totožnosti a fyzických kontrol. Adresa zařízení určení v případě ‚vrácení‘, ‚zničení‘, ‚přeměny‘ a ‚použití pro jiný účel‘ musí být uvedena v kolonce II.18.

                        Kolonka II.17

                        Důvody odmítnutí: použije se v případě potřeby pro doplnění příslušných informací. Zaškrtněte příslušnou kolonku.

                        Kolonka II.18

                        Uveďte případně číslo schválení a adresu (nebo název lodi a přístav) pro všechna místa, kde je požadována další kontrola zásilky, například pro kolonku II.16 v případě ‚vrácení‘, ‚zničení‘, ‚přeměny‘ a ‚použití pro jiný účel‘.

                        Kolonka II.19

                        Tato kolonka se použije tehdy, je-li při otevření kontejneru zničena původní plomba připojená k zásilce. Je třeba vést souhrnný seznam všech plomb použitých k tomuto účelu.

                        Kolonka II.20

                        Zde otiskne příslušný orgán určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, příslušný orgán kontrolního místa úřední razítko.

                        Kolonka II.21

                        Podpis odpovědného úředníka příslušného orgánu určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, příslušného orgánu kontrolního místa.

               Část III   Tuto část vyplní příslušný orgán.

                        Kolonka III.1

                        Údaje související s vrácením: příslušný orgán určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, příslušný orgán kontrolního místa uvede použité dopravní prostředky, jejich identifikační údaje, zemi určení a datum vrácení, jakmile jsou tyto údaje k dispozici.

                        Kolonka III.2

                        Další postup: uveďte případně místní jednotku příslušného orgánu odpovědnou za dohled v případech ‚zničení‘ zásilky, její ‚přeměny‘ nebo ‚použití pro jiný účel‘. Příslušný orgán uvede v této kolonce zprávu o výsledku příchodu zásilky a o její shodě.

                        Kolonka III.3

                        Podpis odpovědného úředníka příslušného orgánu určeného místa vstupu nebo, během přechodného období stanoveného v čl. 19 odst. 1, odpovědného úředníka kontrolního místa v případě ‚vrácení‘. Podpis odpovědného úředníka místního příslušného orgánu v případech ‚zničení‘ zásilky, její ‚přeměny‘ nebo ‚použití pro jiný účel‘.

                  “

         (1)  V případě, že se u daného kódu KN vyžaduje vyšetření jen u některých produktů a nomenklatura zboží neuvádí v rámci kódu další podrobnější položky, označuje se kód KN předponou ‚ex‘.

         (2)  Druh Brassica oleracea L. convar. botrytis (L) Alef var. italica Plenck, kultivar alboglabra. Též pod názvy ‚Kai Lan‘, ‚Gai Lan‘, ‚Gailan‘, ‚Kailan‘, ‚čínská brokolice Jielan‘.

         (3)  Zejména rezidua: chlorfenapyru, fipronilu (suma fipronilu a sulfonového metabolitu (MB46136), vyjádřeno jako fipronil), karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), acetamipridu, dimethomorfu a propikonazolu.

         (4)  Zejména rezidua: triazofu, triadimefonu a triadimenolu (suma triadimefonu a triadimenolu), parathion-methylu (suma parathion-methylu a paraoxon-methylu, vyjádřeno jako parathion-methyl), fenthoátu, methidathionu.

         (5)  Zejména rezidua: buprofezinu, imidaklopridu, fenvalerátu a esfenvalerátu (suma izomerů RS & SR), profenofu, trifluralinu, triazofu, triadimefonu a triadimenolu (suma triadimefonu a triadimenolu), cypermethrinu (cypermethrin včetně jiných směsí izomerů (suma izomerů)).

         (6)  Zejména rezidua: amitrazu (amitraz včetně metabolitů obsahujících 2,4-dimethylanilinovou skupinu, vyjádřeno jako amitraz), acefátu, aldikarbu (suma aldikarbu, jeho sulfoxidu a sulfonu, vyjádřeno jako aldikarb), karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), chlorfenapyru, chlorpyrifu, dithiokarbamátů (dithiokarbamáty, vyjádřeno jako CS2, včetně manebu, mankozebu, metiramu, propinebu, thiramu a ziramu), diafenthiuronu, diazinonu, dichlorvu, dikofolu (suma izomerů p, p’ a o, p’), dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), endosulfanu (suma alfa- a betaizomerů a endosulfan-sulfátu, vyjádřeno jako endosulfan), fenamidonu, imidaklopridu, malathionu (suma malathionu a malaoxonu, vyjádřeno jako malathion), methamidofu, methiokarbu (suma methiokarbu a jeho sulfoxidu a sulfonu, vyjádřeno jako methiokarb), methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), monokrotofu, oxamylu, profenofu, propikonazolu, thiabendazolu a thiaklopridu.

         (7)  Zejména rezidua: karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), cyflutrinu (cyflutrin včetně jiných směsí izomerů (suma isomerů)), cyprodinilu, diazinonu, dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), ethionu, fenitrothionu, fenpropathrinu, fludioxonilu, hexaflumuronu, lambda-cyhalothrinu, methiokarbu (suma methiokarbu a jeho sulfoxidu a sulfonu, vyjádřeno jako methiokarb), methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), oxamylu, fenthoátu, thiofanát-methylu.

         (8)  Zejména rezidua: karbofuranu (suma látek karbofuran a 3-hydroxykarbofuran, vyjádřeno jako karbofuran), chlorpyrifu, cypermethrinu (cypermethrin včetně jiných směsí izomerů (suma izomerů)), cyprokonazolu, dikofolu (suma izomerů p, p’ a o, p’), difenokonazolu, dinotefuranu, ethionu, flusilazolu, folpetu, prochlorazu (suma prochlorazu a jeho metabolity obsahující 2,4,6-trichlorfenolovou skupinu, vyjádřeno jako prochloraz), profenofu, propikonazolu, thiofanát-methylu a triforinu.

         (9)  Referenční metoda EN/ISO 6579 nebo metoda validovaná podle uvedené referenční metody, jak je uvedeno v článku 5 nařízení Komise (ES) č. 2073/2005 (Úř. věst. L 338, 22.12.2005, s. 1).

         (10)  Zejména rezidua: dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), chlorpyrifu, acefátu, methamidofu, methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), diafenthiuronu, indoxakarbu, vyjádřeno jako suma S- a R-izomerů.

         (11)  Zejména rezidua: chlorpyrifu, cypermethrinu (cypermethrin včetně jiných směsí izomerů (suma izomerů)), dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), edosulfanu (suma alfa- a beta-izomerů a endosulfan-sulfátu, vyjádřeno jako endosulfan), hexakonazolu, parathion-methylu (suma parathion-methylu a paraoxon-methylu, vyjádřeno jako parathion-methyl), methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), flutriafolu, karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), flubendiamidu, myklobutanilu, malathionu (suma malathionu a malaoxonu, vyjádřeno jako malathion).

         (12)  Zejména rezidua dichlorvu.

         (13)  Zejména rezidua: karbofuranu (suma látek karbofuran a 3-hydroxykarbofuran, vyjádřeno jako karbofuran), methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), triazofu, malathionu (suma malathionu a malaoxonu, vyjádřeno jako malathion), profenofu, prothiofu, ethionu, karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), triforinu, procymidonu, formetanátu: suma formetanátu a jeho solí, vyjádřeno jako formetanát (hydrochlorid).

         (14)  Zejména rezidua: acefátu, karbarylu, karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), karbofuranu (suma látek karbofuran a 3-hydroxykarbofuran, vyjádřeno jako karbofuran), chlorpyrifu, chlorpyrifosmethylu, dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), ethionu, malathionu (suma malathionu a malaoxonu, vyjádřeno jako malathion), metalaxyl a metalaxyl-M (metalaxyl včetně jiných směsí izomerů včetně metalaxylu-M (suma izomerů)), methamidofu, methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), monokrotofu, profenofu, prothiofu, kvinalfu, triadimefonu a triadimenolu (suma triadimefonu a triadimenolu), triazofu, dikrotofu, EPN, triforinu.

         (15)  Zejména rezidua: methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), oxamylu, karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), klofentezinu, diafenthiuronu, dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), formetanátu: suma formetanátu a jeho solí, vyjádřeno jako formetanát (hydrochlorid), malathionu (suma malathionu a malaoxonu, vyjádřeno jako malathion), procymidonu, tetradifonu, thiofanát-methylu.

         (16)  Zejména rezidua: azoxystrobinu, boskalidu, chlorpyrifu, dithiokarbamátů (dithiokarbamáty, vyjádřeno jako CS2, včetně manebu, mankozebu, metiramu, propinebu, thiramu a ziramu), edosulfanu (suma alfa- a beta-izomerů a endosulfan-sulfátu, vyjádřeno jako endosulfan), kresoxim-methylu, lambda-cyhalothrinu, metalaxyl a metalaxyl-M (metalaxyl včetně jiných směsí izomerů včetně metalaxylu-M (suma izomerů)), metoxyfenozidu, metrafenonu, myklobutanilu, penkonazolu, pyraklostrobinu, pyrimethanilu, triadimefonu a triadimenolu (suma triadimefonu a triadimenolu), trifloxystrobinu.

         (17)  Zejména rezidua: karbofuranu (suma látek karbofuran a 3-hydroxykarbofuran, vyjádřeno jako karbofuran), karbendazimu a benomylu (suma benomylu a karbendazimu, vyjádřeno jako karbendazim), chlorpyrifu, profenofu, permethrinu (suma izomerů), hexakonazolu, difenokonazolu, propikonazolu, fipronilu (suma fipronilu a sulfonového metabolitu (MB46136), vyjádřeno jako fipronil), propargitu, flusilazolu, fenthoátu, cypermethrinu (cypermethrin včetně jiných směsí izomerů (suma izomerů)), methomylu a thiodikarbu (suma methomylu a thiodikarbu, vyjádřeno jako methomyl), kvinalfu, pencykuronu, methidathionu, dimethoátu (suma dimethoátu a omethoátu, vyjádřeno jako dimethoát), fenbukonazolu.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 605/2012 ze dne 4. července 2012 , kterým se zakazují rybolovné činnosti pro pasti zaregistrované ve Španělsku, které loví tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45 ° západní délky a ve Středozemním moři

text:
               7.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 177/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 605/2012
   ze dne 4. července 2012,
   kterým se zakazují rybolovné činnosti pro pasti zaregistrované ve Španělsku, které loví tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45 ° západní délky a ve Středozemním moři
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Rady (EU) č. 44/2012 ze dne 17. ledna 2012, kterým se pro rok 2012 stanoví rybolovná práva ve vodách EU a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla EU v některých vodách mimo EU, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, na něž se vztahují mezinárodní jednání nebo dohody, stanoví množství tuňáka obecného, které může být v roce 2012 odloveno v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři.

               (2)

               Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007 (2) požaduje, aby členské státy sdělily Komisi kvóty přidělené organizacím producentů nebo skupinám plavidel, které provádějí rybolov s podobným lovným zařízením, pro plavidla o délce menší než 24 m a pasti.

               (3)

               Cílem společné rybářské politiky je zajistit dlouhodobou životaschopnost odvětví rybolovu udržitelným využíváním živých vodních zdrojů na základě preventivního přístupu.

               (4)

               Pokud Komise na základě informací poskytnutých členskými státy a dalších informací, které má k dispozici, zjistí, že rybolovná práva pro Evropskou unii, členský stát nebo skupinu členských států jsou považována za vyčerpaná pro jedno nebo více lovných zařízení či loďstev, v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o tom vyrozumí dotyčné členské státy a zakáže rybolovné činnosti pro příslušnou oblast, lovné zařízení, populaci, skupinu populací nebo loďstvo, kterých se dotyčné rybolovné činnosti týkají.

               (5)

               Podle informací, jež má Komise k dispozici, se rybolovná práva pro tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři přidělená pastem zaregistrovaným ve Španělsku považují za vyčerpaná ke dni 20. června. Komise o tom informovala Španělsko.

               (6)

               Dne 7., 14. a 21. června informovalo Španělsko Komisi o tom, že uložilo zákaz rybolovných činností pro své čtyři pasti, které působí v roce 2012 v rybolovu tuňáka obecného, s účinkem ode dne 8. června pro dvě pasti, ode dne 14. června pro jednu past a ode dne 21. června pro zbývající past, což vedlo k zákazu všech činností ode dne 21. června 2012 (od 14:00 hod).

               (7)

               Aniž jsou dotčena výše uvedená opatření, která Španělsko přijalo, je nezbytné, aby Komise potvrdila zákaz rybolovu tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři pastmi zaregistrovanými ve Španělsku ode dne 21. června,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři pastmi zaregistrovaným ve Španělsku se zakazuje ode dne 21. června 2012 (od 14:00 hod).
   Od tohoto data je rovněž zakázáno tuto populaci odlovenou uvedenými pastmi uchovávat na palubě, umísťovat do klecí za účelem výkrmu nebo chovu, překládat, přemísťovat nebo vykládat.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. července 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         László ANDOR

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 662/2011 ze dne 8. července 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               9.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 181/25

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 662/2011
   ze dne 8. července 2011
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k tomu, že:
   prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 9. července 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 8. července 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kódy třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  EC

                  20,9

                  MK

                  26,7

                  TR

                  53,0

                  US

                  26,0

                  ZZ

                  31,7

                  0707 00 05

                  TR

                  98,5

                  ZZ

                  98,5

                  0709 90 70

                  AR

                  27,2

                  EC

                  26,5

                  TR

                  110,5

                  ZZ

                  54,7

                  0805 50 10

                  AR

                  71,3

                  BR

                  42,9

                  TR

                  73,2

                  UY

                  67,1

                  ZA

                  67,6

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  150,8

                  BR

                  83,1

                  CA

                  105,7

                  CL

                  96,5

                  CN

                  111,0

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  110,2

                  US

                  147,9

                  UY

                  50,2

                  ZA

                  96,4

                  ZZ

                  101,3

                  0808 20 50

                  AR

                  100,9

                  AU

                  75,6

                  CL

                  112,4

                  CN

                  81,6

                  NZ

                  137,5

                  ZA

                  99,3

                  ZZ

                  101,2

                  0809 10 00

                  TR

                  258,2

                  XS

                  101,8

                  ZZ

                  180,0

                  0809 20 95

                  CL

                  298,8

                  SY

                  253,3

                  TR

                  284,4

                  ZZ

                  278,8

                  0809 40 05

                  BA

                  70,7

                  ZZ

                  70,7

         (1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/59 ze dne 15. ledna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               16.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 10/27

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/59
   ze dne 15. ledna 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 15. ledna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  62,0

                  EG

                  232,2

                  IL

                  127,8

                  MA

                  106,4

                  TN

                  130,5

                  TR

                  139,9

                  ZZ

                  133,1

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  66,8

                  TR

                  168,4

                  ZZ

                  159,0

                  0709 91 00

                  EG

                  119,3

                  ZZ

                  119,3

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  228,1

                  TR

                  172,2

                  ZZ

                  197,3

                  0805 10 20

                  EG

                  47,6

                  MA

                  57,8

                  TR

                  63,8

                  ZA

                  97,5

                  ZZ

                  66,7

                  0805 20 10

                  IL

                  146,7

                  MA

                  84,9

                  ZZ

                  115,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  100,7

                  JM

                  118,8

                  KR

                  153,2

                  MA

                  82,2

                  TR

                  103,3

                  ZZ

                  111,6

                  0805 50 10

                  TR

                  69,2

                  ZZ

                  69,2

                  0808 10 80

                  BR

                  65,3

                  CL

                  89,9

                  US

                  151,5

                  ZZ

                  102,2

                  0808 30 90

                  CN

                  92,1

                  TR

                  108,4

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  113,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 441/2014 ze dne 30. dubna 2014, kterým se mění nařízení (ES) č. 29/2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe (Text s významem pro EHP)

text:
               1.5.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 130/37

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 441/2014
   ze dne 30. dubna 2014,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 29/2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 29/2009 (3) stanoví požadavky na koordinované zavedení služeb datovým spojem založených na dvoubodovém datovém spojení letadlo-země.

               (2)

               Část B přílohy I nařízení (ES) č. 29/2009 definuje vzdušný prostor nad FL 285, na nějž se uvedené nařízení vztahuje ode dne 5. února 2015.

               (3)

               Dne 1. července 2013 přistoupilo k Evropské unii Chorvatsko. Chorvatský vzdušný prostor by proto měl být řádně připojen ke vzdušnému prostoru, na nějž se vztahuje nařízení (ES) č. 29/2009.

               (4)

               Chorvatsku by však mělo být ve srovnání s datem použití 5. února 2015, které se vztahuje na ostatní členské státy uvedené v části B přílohy I nařízení (ES) č. 29/2009, poskytnuto odkladem použití tohoto nařízení přechodné období jednoho roku, aby bylo regulovaným subjektům, jako jsou provozovatelé a poskytovatelé letových provozních služeb (ATS), umožněno připravit se na uplatňování nových pravidel.

               (5)

               Nařízení (ES) č. 29/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (6)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V části B přílohy I nařízení (ES) č. 29/2009 se za řádek „— Warszawa FIR,“ vkládá řádek „— Zagreb FIR,“.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 5. února 2016.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 30. dubna 2014.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.

      (2)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 29/2009 ze dne 16. ledna 2009, kterým se stanoví požadavky na služby datovým spojem pro jednotné evropské nebe (Úř. věst. L 13, 17.1.2009, s. 3).


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 295/2013 ze dne 21. března 2013 , kterým se mění nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu, po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               28.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 90/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 295/2013
   ze dne 21. března 2013,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 192/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovozy některých polyethylentereftalátů pocházejících mimo jiné z Tchaj-wanu, po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 4 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   PLATNÁ OPATŘENÍ

               (1)

               Nařízením (ES) č. 2604/2000 (2) bylo v souladu s článkem 5 základního nařízení uloženo konečné antidumpingové clo z dovozu některých polyethylentereftalátů (dále jen „PET“) pocházejících z Indie, Indonésie, Malajsie, Korejské republiky, Tchaj-wanu a Thajska.

               (2)

               Na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení Rada nařízením (ES) č. 192/2007 (3) rozhodla, že by výše uvedená opatření měla zůstat zachována.

               (3)

               Oznámením, které bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie dne 24. února 2012 (4), zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) další přezkum uvedených opatření před pozbytím jejich platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Toto šetření probíhá souběžně a bude ukončeno samostatným právním aktem.

         B.   SOUČASNÝ POSTUP

   1.   Žádost o přezkum

               (4)

               Komise obdržela žádost o zahájení přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Žádost podala společnost Lealea Enterprise Co., Ltd (dále jen „žadatel“), vyvážející výrobce z Tchaj-wanu (dále jen „dotčená země“).

               (5)

               Žadatel tvrdil, že během období šetření, tj. od 1. října 1998 do 30. září 1999 (dále jen „období původního šetření“), dotčený výrobek do Unie nevyvážel.

               (6)

               Žadatel dále tvrdil, že není ve spojení s žádným z vyvážejících výrobců dotčeného výrobku, kteří podléhají výše uvedeným antidumpingovým opatřením.

               (7)

               Žadatel rovněž tvrdil, že začal dotčený výrobek do Unie vyvážet po uplynutí období původního šetření.

         2.   Zahájení přezkumu pro nového vývozce

               (8)

               Komise přezkoumala prima facie důkazy, které předložil žadatel, a usoudila, že dostatečně ospravedlňují zahájení přezkumu podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení. Po konzultaci s poradním výborem a poté, co byla dotčenému výrobnímu odvětví Unie dána příležitost se k věci vyjádřit, zahájila Komise nařízením (EU) č. 653/2012 (5) přezkum nařízení (ES) č. 192/2007 týkající se žadatele.

               (9)

               Podle nařízení (EU) č. 653/2012 bylo antidumpingové clo na některé polyethylentereftaláty uložené nařízením (ES) č. 192/2007 zrušeno, pokud jde o dovoz dotčeného výrobku vyrobeného a prodávaného žadatelem na vývoz do Unie. Zároveň byly podle čl. 14 odst. 5 základního nařízení celní orgány vyzvány, aby učinily příslušné kroky k zavedení celní evidence tohoto dovozu.

         3.   Dotčený výrobek

               (10)

               Dotčeným výrobkem je polyethylentereftalát („PET“) s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, pocházející z Tchaj-wanu, v současnosti kódu KN 3907 60 20 (dále jen „dotčený výrobek“).

         4.   Zúčastněné strany

               (11)

               Komise oficiálně informovala výrobní odvětví Unie, žadatele a zástupce země vývozu o zahájení přezkumu. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.

               (12)

               Komise zaslala žadateli a společnostem, které jsou s ním ve spojení, dotazník ohledně antidumpingu a obdržela odpovědi ve lhůtě stanovené k tomuto účelu.

               (13)

               Komise vyvinula snahu ověřit veškeré informace, které považovala za nezbytné pro udělení statusu nového vývozce a pro stanovení dumpingu, a uskutečnila inspekce na místě v prostorách žadatele na Tchaj-wanu.

         5.   Období přezkumného šetření

               (14)

               Přezkumné šetření dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2011 do 30. června 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“).

         C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

   1.   Uznání za „nového vývozce“

               (15)

               Šetření potvrdilo, že společnost dotčený výrobek během původního období šetření nevyvážela a že ho do Unie začala vyvážet až po tomto období.

               (16)

               Přestože byla vyvážená množství omezená, stačila pro stanovení spolehlivého dumpigového rozpětí. Pokud jde o velikost přepravy a obrat na jednoho klienta, odpovídala modelu srovnatelnému s chováním žadatele na trzích třetích zemí.

               (17)

               Co se týče ostatních podmínek pro uznání statusu nového vývozce, společnost prokázala, že nemá žádné vazby, přímé ani nepřímé, na žádného z vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu, na něž se vztahují platná antidumpingová opatření týkající se dotčeného výrobku.

               (18)

               Je tudíž potvrzeno, že by uvedená společnost měla být považována za „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení a mělo by pro ni být určeno individuální dumpingové rozpětí.

         2.   Dumping

               (19)

               Žadatel vyrábí dotčený výrobek a prodává ho na domácím trhu a na vývozních trzích. Žadatel prodává přímo na všechny trhy.

               (20)

               Podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považuje za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje dosáhne alespoň 5 % celkového objemu prodeje na vývoz do Unie. Komise shledala, že žadatel vyvezl do Unie jediný typ výrobku a že tentýž typ výrobku byl žadatelem prodáván na domácím trhu v celkově reprezentativním objemu.

               (21)

               Komise rovněž ověřila, zda je možno považovat prodej dotčeného výrobku prodávaného v reprezentativním množství na domácím trhu za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto ověření proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje nezávislým odběratelům. Jelikož se uskutečnil prodej dostatečného množství v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu.

               (22)

               Dotčený výrobek byl vyvážen přímo nezávislým odběratelům v Unii. Proto byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení, tzn. na základě skutečně zaplacených nebo splatných vývozních cen.

               (23)

               Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

               (24)

               Za účelem zajištění spravedlivého srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy u rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Úpravy týkající se nákladů na pojištění, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladů a nákladů na úvěry byly provedeny ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, přesné a podložené ověřenými důkazy.

               (25)

               Dumpingové rozpětí bylo stanoveno, v souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení, na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem cen všech vývozních transakcí do Unie. Jelikož došlo k omezenému počtu vývozů do Unie, individuální vývozní ceny do Unie byly také porovnány s váženou průměrnou běžnou hodnotou v měsících, v nichž k jednotlivým vývozům došlo.

               (26)

               V obou případech tato srovnání ukázala existenci dumpingu de minimis ve prospěch žadatele, který vyvážel do Unie během období přezkumného šetření.

         D.   ZMĚNA OPATŘENÍ, KTERÁ JSOU PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU

               (27)

               Dumpingové rozpětí s ohledem na žadatele, zjištěné v období přezkumného šetření, bylo minimální. Navrhuje se tudíž, aby bylo na základě dumpingového rozpětí de minimis uloženo clo ve výši 0 EUR/t a aby bylo odpovídajícím způsobem pozměněno nařízení (ES) č. 192/2007.

         E.   CELNÍ EVIDENCE

               (28)

               S ohledem na tatoštění by měla být celní evidence dovozu uložená nařízením (EU) č. 653/2012 ukončena bez jakéhokoli zpětného výběru antidumpingového cla.

         F.   OZNÁMENÍ A DOBA TRVÁNÍ OPATŘENÍ

               (29)

               Dotčené strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí uložit na dovoz dotčeného výrobku žadatelem antidumpingové clo ve výši 0 EUR/t a příslušným způsobem změnit nařízení (ES) č. 192/2007. Jejich námitky byly zváženy a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

               (30)

               Tento přezkum nemá vliv na datum, kdy opatření uložená nařízením Rady (ES) č. 192/2007 pozbudou platnosti na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   V čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 192/2007 se do tabulky mezi výrobce na Tchaj-wanu vkládá nový řádek, který zní:

                  Země

                  Společnost

                  Antidumpingové clo (EUR/t)

                  Doplňkový kód TARIC

                  „Tchajwan

                  Lealea Enterprise Co., Ltd

                  0

                  A996“

   2.   Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu a vyráběného společností Lealea Enterprise Co., Ltd.
   3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 21. března 2013.

            Za Radu

            předseda

         P. HOGAN

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 301, 30.11.2000, s. 21.

      (3)  Úř. věst. L 59, 27.2.2007, s. 59.

      (4)  Úř. věst. C 55, 24.2.2012, s. 4.

      (5)  Úř. věst. L 188, 18.7.2012, s. 8.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/306 ze dne 3. března 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1283/2014 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

text:
               4.3.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 58/38

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/306
   ze dne 3. března 2016,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1283/2014 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po prozatímním přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Předchozí šetření a stávající antidumpingová opatření

               (1)

               Platná antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících mimo jiné z Korejské republiky byla uložena nařízením Rady (ES) č. 1514/2002 (2) (dále jen „původní šetření“ a „původní opatření“).

               (2)

               V říjnu 2008 byla tato opatření rozšířena nařízením Rady (ES) č. 1001/2008 (3) po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (3)

               V prosinci 2014 byla tato opatření dále prodloužena po druhém přezkumu před pozbytím platnosti prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1283/2014 (4) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „platná opatření“).

               (4)

               Na základě rozpětí újmy stanovené v původním šetření činí antidumpingové clo platné v současnosti pro vývoz všech společností v Korejské republice 44 %.

         1.2.   Žádost o částečný prozatímní přezkum

               (5)

               V lednu 2015 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Žádost, kterou podal vyvážející výrobce, je omezena na zkoumání dumpingu, pokud jde o společnost TK Corporation, korejského vyvážejícího výrobce. Vyvážející výrobce ve své žádosti uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření uložena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Vyvážející výrobce poskytl přímé důkazy o tom, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu není nutno nadále zachovávat opatření v jeho současné výši.

         1.3.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

               (6)

               Poté, co informovala členské státy, Komise zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu, pokud jde o vyvážejícího výrobce, a prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 18. února 2015 v Úředním věstníku Evropské unie
                   (5) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení omezeného na zkoumání dumpingu ve vztahu k vyvážejícímu výrobci.

               (7)

               Komise o zahájení šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu oficiálně informovala vyvážejícího výrobce, orgány země vývozu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a účastnit se slyšení.

         1.4.   Šetření

               (8)

               S cílem získat informace nezbytné pro šetření zaslala Komise vyvážejícímu výrobci dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpověď.

               (9)

               Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro stanovení dumpingu. V provozovnách vyvážejícího výrobce byla vykonána inspekce na místě.

         1.5.   Období přezkumného šetření

               (10)

               Šetření úrovně dumpingu se týkalo období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“).

               (11)

               Kromě těchto údajů poskytl vyvážející výrobce rovněž údaje o nákladech a prodeji za rok 2013 a navrhl prodloužit období přezkumného šetření přidáním roku 2013 za účelem zvýšení reprezentativnosti jeho objemů prodeje do Unie. Komise však zjistila, že přidání prodeje výrobního odvětví Unie za rok 2013 by nezvýšilo reprezentativnost z hlediska objemu (ve srovnání s celkovým objemem prodeje nebo výroby) nebo typů prodeje (viz 29. bod odůvodnění níže). Komise proto nemá dostatečný důvod odchýlit se od obvyklých 12 měsíců jako období přezkumného šetření pro reprezentativní zjištění ohledně dumpingu.

               (12)

               Po poskytnutí konečných informací zopakoval vyvážející výrobce své tvrzení, že rok 2013 by měl být přidán do období přezkumného šetření za účelem zvýšení jeho reprezentativnosti. Tvrdil, že srovnání s takovými faktory, jako je např. celkový objem výroby, nejsou relevantní a že po přidání roku 2013 se období přezkumného šetření stává reprezentativnější, pokud jde o další typy výrobku, objem prodeje a obrat.

               (13)

               Základní nařízení výslovně nestanoví, jak by se měla měřit reprezentativnost období přezkumného šetření. V tomto případě byly objemy údajně prodané vyvážejícím výrobcem na trhu Unie v roce 2013 nižší než polovina objemu údajně prodaného na trhu Unie během období přezkumného šetření, zatímco celkový objem prodeje a výroby byly za oba roky přibližně stejné. Je tedy v tomto případě zřejmé, že v relativních číslech by přidání roku 2013 snížilo reprezentativnost prodeje vyvážejícího výrobce, zatímco v absolutním vyjádření by se jednalo pouze o malé zlepšení.

               (14)

               Komise proto potvrzuje, že není žádný přesvědčivý důvod pro prodloužení období přezkumného šetření na dobu delší jednoho roku, kterou Komise obvykle používá.

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (15)

               Přezkoumávaným výrobkem jsou potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Korejské republiky, které v současnosti spadají do kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (dále jen „dotčený výrobek“).

         2.2.   Obdobný výrobek

               (16)

               Přezkumné šetření potvrdilo, že dotčený výrobek vyráběný vyvážejícím výrobcem, prodávaný na domácím trhu a vyvážený do Unie nebo na jiné vývozní trhy má stejné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti a stejné základní použití jako výrobky prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie.

               (17)

               Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   DUMPING

   a)   Běžná hodnota

               (18)

               Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje vyvážejícího výrobce reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého během období šetření do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku vyvážejícím výrobcem na domácím trhu reprezentativní.

               (19)

               Komise následně určila typy výrobků prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobků prodávanými na vývoz do Unie.

               (20)

               Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise stanovila, že u většiny typů výrobku byl reprezentativní.

               (21)

               Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

               (22)

               Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

                           a)

                           objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a

                           b)

                           vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

               (23)

               V takovém případě odpovídá běžná hodnota váženému průměru cen veškerého domácího prodeje tohoto typu výrobku během období přezkumného šetření.

               (24)

               Běžná hodnota je skutečná domácí cena jednotlivých typů výrobku pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:

                           a)

                           objem ziskového prodeje určitého typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo

                           b)

                           vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

               (25)

               Z analýzy domácího prodeje vyplynulo, že valná část domácího prodeje byla zisková a že vážená průměrná prodejní cena byla vyšší než výrobní náklady. Proto byla běžná hodnota vypočtena jako vážená průměrná cena pouze u ziskových prodejních transakcí.

               (26)

               Jestliže byl prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nulový nebo nedostatečný, anebo v případech, kdy nebyl určitý typ výrobku na domácím trhu prodán v reprezentativním množství, vypočetla Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

               (27)

               Běžná hodnota byla vypočítána tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež vznikly vyvážejícímu výrobci během období přezkumného šetření, byly připočteny tyto položky:

                           a)

                           vážené průměrné prodejní, správní a režijní náklady vynaložené během období šetření vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku; a

                           b)

                           vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

               (28)

               V případě typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají v reprezentativním množství, byly připočítány průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí s těmito typy na domácím trhu. Co se týče typů výrobku, které se na domácím trhu neprodávají vůbec, byly připočteny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a zisk z běžných obchodních transakcí na domácím trhu.

         b)   Vývozní cena

               (29)

               V období přezkumného šetření prodával vyvážející výrobce do Unie pouze zanedbatelné množství dotčeného výrobku představující 0,1 % až 0,3 % jeho objemu výroby (rozpětí se uvádí z důvodu důvěrnosti údajů). U mnoha transakcí navíc vyvážející výrobce nebyl schopen přesvědčivě doložit, že antidumpingové clo bylo skutečně zaplaceno, což vyvolává pochybnosti o tom, zda toto zboží bylo propuštěno do volného oběhu na celní území Unie. Navíc se ve všech případech jednalo o prodej třem odběratelům pro konkrétní projekty s vlastní specifikací tvarovek. Kromě toho se uvedené prodejní transakce uskutečnily „v balíku“ s dalšími tvarovkami a výrobky, které nejsou dotčeným výrobkem. Za těchto okolností bylo riziko křížové kompenzace považováno za podstatné. Z výše uvedených důvodů nebylo možné provést smysluplnou analýzu dumpingu na základě prodeje dotčeného výrobku v Unii vyvážejícím výrobcem v průběhu období přezkumného šetření.

               (30)

               Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici dostatečné objemy vývozu do Unie, byly pro určení vývozní ceny použity údaje o vývozu do jiných třetích zemí. Bylo zjištěno, že vyvážející výrobce má čtyři hlavní vývozní trhy, na něž v období přezkumného šetření připadlo více než 50 % jeho prodeje na vývoz do třetích zemí. Zbývající část tvořilo 39 dalších vývozních destinací, z nichž na každou připadalo 0,1 % až 5 % prodeje na vývoz realizovaného vyvážejícím výrobcem. Vývozní ceny do těchto zemí se značně lišily vzhledem k nesourodé povaze jednotlivých trhů. Řada těchto různorodých faktorů (jako jsou podmínky hospodářské soutěže na jednotlivých trzích) není známa. Proto bylo dále zkoumáno, zda by se jako náhražka trhu Unie nedala použít některá z důležitých vývozních destinací vyvážejícího výrobce.

               (31)

               Největším vývozním trhem jsou pro vyvážejícího výrobce Spojené arabské emiráty (dále jen „SAE“), kde vyvážející výrobce v období přezkumného šetření prodával 15 %–18 % svého vývozu z hlediska hmotnosti a 15 %–18 % z hlediska hodnoty. V SAE se nicméně nevyskytují domácí výrobci dotčeného výrobku. Ve srovnání s trhem Unie se tedy tento trh považuje za poněkud odlišný z hlediska ekonomické struktury.

               (32)

               Stejně jako v případě přezkumu před pozbytím platnosti s výsledným nařízením (EU) č. 1283/2014 se považovalo za vhodné analyzovat prodej vyvážejícího výrobce do Spojených států amerických (dále jen „USA“), což byla pro vyvážejícího výrobce druhá největší vývozní destinace v období přezkumného šetření. Šetření potvrdilo, že trh USA se svou velikostí podobá trhu Unie, působí na něm mnoho domácích výrobců, ale také má na něm velký podíl dovoz. Bylo rovněž potvrzeno, že na trhu USA platily během období přezkumného šetření nízké dovozní celní sazby a že na dovoz z Koreje neplatilo žádné antidumpingové clo, což z USA činilo velmi konkurenční tržní prostředí. Kromě toho jsou USA skutečně hlavní destinací vývozu z Koreje obecně i pokud jde o dotčeného vyvážejícího výrobce, a během období přezkumného šetření představovaly 7 % až 12 % jeho objemu výroby a 11 % až 14 % jeho prodeje na vývoz.

               (33)

               Vzhledem k nedostatečnému objemu vývozu do Unie bylo proto na základě charakteristik a specifik tohoto případu usouzeno, že v tomto konkrétním šetření budou USA představovat přiměřenou základnu pro stanovení vývozní ceny. Pro stanovení vývozní ceny byla tedy použita ověřená vývozní cena vyvážejícího výrobce do USA v případě potřeby upravená na úroveň ceny ze závodu a se zohledněním mimo jiné nákladů na dopravu, cla a daně.

               (34)

               Po poskytnutí konečných informací vyvážející výrobce popřel, že by se jeho prodejní operace nedaly použít pro stanovení reprezentativní vývozní ceny, a to jak na základě právních, tak věcných důvodů.

               (35)

               Vyvážející výrobce zaprvé tvrdil, že Komise může považovat vývozní cenu za nespolehlivou pouze tehdy, pokud je v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení zjištěno obchodní spojení nebo dohoda o vyrovnání mezi vyvážejícím výrobcem a dovozcem nebo třetí stranou. Ve všech ostatních případech by Komise musela při výpočtu dumpingu vycházet z vývozní ceny (do Unie), a pakliže by tak neučinila, znamenalo by to porušení podle čl. 2 odst. 3 Antidumpingové dohody WTO.

               (36)

               V tomto ohledu Komise nesouhlasí se zúženým výkladem čl. 2 odst. 9 základního nařízení, který nemá oporu ani v judikatuře. Ustanovení čl. 2 odst. 9 základního nařízení ostatně nepředepisuje, aby se vyšetřující orgán spoléhal na reprezentativní objemy vývozu, jejichž cenová úroveň nemohla být v žádném případě považována za relevantní vzhledem k okolnostem, jež byly vysvětleny v 29. bodě odůvodnění a kterými se dále podrobně zabývá tento oddíl. Proto by tvrzení vyvážejícího výrobce měla být zamítnuta.

               (37)

               Zadruhé vyvážející výrobce tvrdil z věcného hlediska, že jeho prodej v Unii nebyl zanedbatelný, přičemž poukazoval na celou řadu transakcí, typů výrobku a členských států, které se podílely na jeho údajném prodeji do Unie v letech 2013 a 2014. V období přezkumného šetření však vyvážející výrobce vystavil pouze 14 faktur za prodej do Unie. Velmi nízké množství tohoto údajného prodeje v Unii, jak je uvedeno v 29. bodě odůvodnění, vyvážející výrobce nenapadl.

               (38)

               Zatřetí vyvážející výrobce tvrdil z věcného hlediska, že jeho prodej na vývoz do Unie byl sice určen pro konkrétní projekty s vlastní specifikací, ale tato skutečnost není relevantní, a je nesporným důkazem toho, že nedocházelo ke křížové kompenzaci. V tomto ohledu je třeba poukázat na to, že v informacích pro zúčastněné strany bylo uvedeno, že povaha prodeje na trhu Unie znamená, že existuje riziko křížové kompenzace jinými výrobky, ačkoli se připouští, že nebyly zjištěny důkazy, které by prokazovaly či vyvracely, že v průběhu období přezkumného šetření skutečně došlo ke křížové kompenzaci. Majíc na paměti, že otázka křížové kompenzace byla v poskytnutých informacích nastolena jen jako pouhé riziko, byl to pouze jeden z faktorů, které Komise vzala v úvahu při stanovení reprezentativnosti prodeje Unie (viz 29. bod odůvodnění).

               (39)

               Začtvrté vyvážející výrobce uvedl z věcného hlediska, že Komise obdržela důkazy o tom, že všechno zboží bylo propuštěno do volného oběhu na trhu Unie a antidumpingové clo bylo zaplaceno nebo bylo splatné.

               (40)

               Po zveřejnění informací vyvážející výrobce odpověděl na žádost Komise, aby objasnil svůj postoj k této záležitosti s ohledem na zdrojové dokumenty, které má Komise k dispozici. Předložené dokumenty potvrdily, že v případě transakcí, které se týkaly přibližně poloviny objemu prodeje do Unie, existují nevysvětlené nesrovnalosti týkající se placení cel. Zejména u transakcí, k nimž nebyl předložen žádný důkaz o úhradě antidumpingového cla ve výši 44 %, jsou prodejní ceny Unie zjevně nespolehlivé, jelikož tyto prodejní transakce byly se vší pravděpodobností realizovány za chybného předpokladu, že antidumpingové clo se neplatí.

               (41)

               Zapáté společnost TK Corporation tvrdila, že prozatímní přezkum byl zahájen na základě přímých důkazů o prodeji na vývoz do Unie, z nichž vyplývalo nižší dumpingové rozpětí, a v tom případě musí být možné (v rámci konečného stanovení dumpingu) vypočítat dumpingové rozpětí na základě prodeje Unie. Toto tvrzení bylo odmítnuto. Zaprvé důkazy potřebné pro zahájení prozatímního přezkumu se svou povahou podstatně liší od důkazů, o které vyšetřující orgán opřel svoje konečné závěry. Zadruhé bylo při šetření zjištěno, že tento prodej se nemohl platně použít pro všechny důvody, o nichž se pojednává v tomto oddíle. Rovněž je třeba poznamenat, že pouhá možnost vypočítat dumpingové rozpětí neznamená, že toto dumpingové rozpětí je v souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení.

               (42)

               Proto, vzhledem k tomu, že k prodeji v Unii došlo v tak nízkém absolutním množství a za srovnatelných podmínek, a že kromě toho existují oprávněné důvody k pochybnostem o spolehlivosti významného podílu těchto prodejních transakcí, jež nesouvisejí s objemem, se zamítá tvrzení, že Komise chybně nezohlednila prodej na vývoz do Unie pro účely stanovení vývozní ceny.

               (43)

               A konečně analýza a závěry v 32. a 33. bodě odůvodnění, které vyvážející výrobce nenapadl, jasně ukazují, že při výpočtu vývozní ceny bylo postupováno s řádnou péčí a že USA lze brát za vhodný základ pro stanovení vývozní ceny v případě, že nejsou k dispozici spolehlivé ceny v Unii.

         c)   Srovnání

               (44)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu vyvážejícího výrobce na základě ceny ze závodu.

               (45)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení upravila běžnou hodnotu nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. Byly provedeny úpravy o náklady na vnitrozemskou a námořní přepravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady.

         d)   Dumpingové rozpětí

               (46)

               Podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení v případě vyvážejícího výrobce Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku.

               (47)

               Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí, vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením, 32,4 %.

         4.   TRVALÁ POVAHA ZMĚNĚNÝCH OKOLNOSTÍ

               (48)

               Podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Komise také zkoumala, zda lze změnu okolností přiměřeně považovat za změnu trvalé povahy.

               (49)

               V tomto ohledu šetření ukázalo, že TK Corporation skutečně prodělala strukturální změny, které vedly ke snížení nákladů a zvýšení efektivity. Společnost se zejména rozšířila o druhý závod v roce 2010 a o třetí v roce 2012. V důsledku výrazného zvýšení kapacity lze efektivněji přeorganizovat výrobní linky a prostory pro sklady, a tím podstatně snížit náklady. Toto snížení nákladů má přímý vliv na dumpingové rozpětí. Zde popsané okolnosti se pravděpodobně v dohledné době nezmění způsobem, který by měl vliv na tato zjištění.

               (50)

               Tuto změnu okolností lze tedy považovat za trvalou a uplatňování opatření v jeho současné výši již nemá opodstatnění.

               (51)

               Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo poznamenal, že navzdory strukturálním změnám, kterými společnost TK Corporation údajně snížila náklady a zvýšila efektivitu, její ziskovost (za celou společnost) se v období 2012–2014 nezlepšila. Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo proto vyjádřil pochybnosti ohledně trvalé povahy změněných okolností a jejich dopadu na dumpingové rozpětí.

               (52)

               Komise tento argument zanalyzovala. Zaprvé je třeba poznamenat, že trvalá povaha změny okolností je posuzována s ohledem na původní šetření v roce 2002. Zadruhé ziskovost společnosti a její trend se určují pomocí mnoha faktorů, a efektivita je pouze jedním z nich. Zatřetí snížení nákladů, jak je uvedeno v 49. bodě odůvodnění, se týká pouze nákladů, které lze dát do souvislosti se strukturálními změnami uvedenými v tomtéž bodě odůvodnění. Například vývoj průměrných nákladů na suroviny, nákladů práce a nákladů na energie nelze přímo spojovat s vyšší efektivitou, které bylo dosaženo otevřením dvou nových závodů. A nakonec Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo zdůvodnil své tvrzení odkazem na čísla o celkové ziskovosti TK Corporation, nikoli na údaje, které by se týkaly konkrétně dotčeného výrobku. Komise proto toto tvrzení odmítla.

         5.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (53)

               Zúčastněné strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlí navrhnout změnu celní sazby uplatňované na vyvážejícího výrobce, a bylo jim umožněno vyjádřit své připomínky.

               (54)

               V návaznosti na přezkumné šetření činí navržené revidované dumpingové rozpětí a sazba antidumpingového cla, které by byly použitelné pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného společností TK Corporation, 32,4 %,

               (55)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení (EU) č. 1283/2014 se doplňuje nový řádek, který zní:

               Země

               Společnost

               Celní sazba (%)

               Doplňkový kód TARIC

               Korejská republika

               TK Corporation, 1499-1, Songjeong-Dong, Gangseo-Gu, Pusan

               32,4

               C066

               Všechny ostatní společnosti

               44,0

               C999

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 3. března 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 228, 24.8.2002, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 275, 16.10.2008, s. 18. naposledy pozměněné nařízením (EU) č. 363/2010 (Úř. věst. L 107, 29.4.2010, s. 1).

      (4)  Úř. věst. L 347, 3.12.2014, s. 17.

      (5)  Úř. věst. C 58, 18.2.2015, s. 9.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1384/2011 ze dne 22. prosince 2011 o stanovení minimální celní sazby pro třetí dílčí nabídkové řízení v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2011

text:
               23.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 343/33

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1384/2011
   ze dne 22. prosince 2011
   o stanovení minimální celní sazby pro třetí dílčí nabídkové řízení v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2011
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na článek 187 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1239/2011 (2) bylo zahájeno stálé nabídkové řízení na dovoz cukru kódu KN 1701 se sníženou celní sazbou na hospodářský rok 2011/12.

               (2)

               V souladu s článkem 6 prováděcího nařízení (EU) č. 1239/2011 Komise s ohledem na nabídky obdržené v rámci dílčího nabídkového řízení rozhodne o stanovení či nestanovení minimální celní sazby pro osmimístný kód KN.

               (3)

               Na základě nabídek obdržených v rámci třetího dílčího nabídkového řízení by měla být stanovena minimální celní sazba pro některé osmimístné kódy týkající se cukru kódu KN 1701 a neměla by být stanovena žádná minimální celní sazba pro ostatní osmimístné kódy týkající se cukru kódu KN 1701.

               (4)

               Aby dostal trh rychlý signál a aby bylo zaručeno účinné řízení opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               (5)

               Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V případě třetího dílčího nabídkového řízení v rámci nabídkového řízení zahájeného prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2011, pro něž lhůta pro podávání nabídek uplynula dne 21. prosince 2011, byla nebo nebyla minimální celní sazba stanovena v souladu s přílohou tohoto nařízení pro osmimístné kódy týkající se cukru kódu KN 1701.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. prosince 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 318, 1.12.2011, s. 4.

      PŘÍLOHA

         Minimální celní sazby

                  (v EUR/t)

                  Osmimístný kód KN

                  Minimální celní sazba

                  1

                  2

                  1701 11 10

                  269,16

                  1701 11 90

                  —

                  1701 12 10

                  X

                  1701 12 90

                  X

                  1701 91 00

                  X

                  1701 99 10

                  —

                  1701 99 90

                  X

                              (—)

                              žádná minimální celní sazba nebyla stanovena (všechny nabídky byly zamítnuty)

                              (X)

                              žádné nabídky