title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/82 ze dne 21. ledna 2015 , kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky

text:
               22.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 15/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/82
   ze dne 21. ledna 2015,
   kterým se na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 a částečných prozatímních přezkumů podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č.1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 a čl. 11 odst. 2, 3 a 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   ŘÍZENÍ

   1.1   Platná opatření

               (1)

               Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1193/2008 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové, v současnosti kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) (dále jen „původní opatření“). Opatření měla formu cla ad valorem v rozsahu mezi 6,6 % a 42,7 %.

               (2)

               Evropská komise (dále jen „Komise“) rozhodnutím 2008/899/ES (3) přijala cenové závazky nabídnuté šesti vyvážejícími čínskými výrobci (včetně skupiny vyvážejících vývozců) společně s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií.

               (3)

               Komise rozhodnutím 2012/501/EU (4) vypověděla závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem, tj. společností Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu“).

         1.2   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (4)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (5) původních opatření obdržela Komise dne 2. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podala společnost SA Citrique Belge a Jungbunzlauer Austria AG („dále jen žadatelé“) jménem výrobců představujících 100 % výroby kyseliny citronové v Unii.

               (5)

               Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy způsobované výrobnímu odvětví Unie.

         1.3   Žádost o částečný prozatímní přezkum

               (6)

               Žadatelé rovněž podali žádost o částečný prozatímní přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, který je omezen na posouzení dumpingu, pokud jde o společnost Laiwu. Žadatelé poskytli důkazy prima facie o tom, že od posledního období šetření společnost Laiwu zvýšila výrobní kapacitu a rozšířila sortiment výrobků.

               (7)

               Vzhledem k tomu, že společnosti Laiwu bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, žadatelé poskytli výpočet dumpingového rozpětí založený na srovnání početně zjištěné běžné hodnoty (výrobní náklady, prodejní, správní a režijní náklady a zisk) v ČLR při údajné absenci reprezentativního domácího prodeje a cen společnosti Laiwu při vývozu do Unie. Výpočet ukázal, že dumpingové rozpětí je zjevně vyšší než současná úroveň opatření. Žadatelé proto tvrdili, že k vyrovnání účinků dumpingu působícího újmu by stávající úroveň opatření založená na dříve stanovené úrovni dumpingu byla nedostatečná. Žadatelé rovněž tvrdili, že společnost Laiwu již nemusí být způsobilá pro zacházení jako v tržním hospodářství.

         1.4   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti a prozatímních přezkumů

               (8)

               Dne 30. listopadu 2013 zahájila Komise antidumpingové šetření týkající se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“) a zveřejnila oznámení o zahájení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (6) (dále jen „oznámení o zahájení“). Zahájení sestávalo z:

                           —

                           přezkumu před pozbytím platnosti, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 2 základního nařízení,

                           —

                           částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání dumpingu společnosti Laiwu, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení,

                           —

                           částečného prozatímního přezkumu omezeného na zkoumání formy opatření, který byl zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení, a

                           —

                           částečného prozatímního přezkumu omezeného na újmu, který byl na podnět Komise zahájen na základě čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

         1.5   Zúčastněné strany

               (9)

               V oznámení o zahájení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Navíc Komise výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele o zahájení přezkumů a vyzvala je k participaci. V oznámení o zahájení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Kanadě jako o třetí zemi s tržní ekonomikou („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Proto Komise o zahájení rovněž informovala výrobce v Kanadě a vyzvala je k participaci.

               (10)

               Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         1.6   Výběr vzorku

               (11)

               V oznámení o zahájení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek vyvážejících výrobců a dovozců v souladu s článkem 17 základního nařízení.

         1.6.1   Výběr vzorku dovozců

               (12)

               Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.

               (13)

               Šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala jako vzorek tři dovozce, kteří nejsou ve spojení, na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vedla konzultace se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku. Žádná z nich nepředložila připomínky.

         1.6.2   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

               (14)

               Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli veškeré informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (15)

               Devět vyvážejících výrobců v dotčené zemi, z nichž dva jsou vzájemně ve spojení, poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Vzhledem ke složitosti věci a struktuře dotčeného odvětví Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný. Žádný z vyvážejících výrobců se k výběru vzorku nevyjádřil. Sedm z devíti vyvážejících výrobců poskytlo odpovědi na dotazník a dva svoji spolupráci ukončili.

         1.7   Formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

               (16)

               Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise společnosti Laiwu formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství.

         1.8   Odpovědi na dotazník

               (17)

               Komise zaslala dotazníky sedmi spolupracujícím vyvážejícím výrobcům, aby posoudila pravděpodobnost přetrvání nebo obnovení dumpingu. Sedm vyvážejících výrobců odpovědělo. Komise zaslala dotazník společnosti Laiwu k posouzení trvalé povahy změněných okolností, pokud jde o dumping. Společnost odpověděla.

         1.9   Inspekce na místě

               (18)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné ke stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:
               a)   výrobci v Unii

                           —

                           S.A. Citrique Belge N.V., Tienen, Belgie,

                           —

                           Jungbunzlauer Austria AG, Vídeň, Rakousko,

                           —

                           Jungbunzlauer Ladenburg GmbH, Ladenburg, Německo;

                     b)   dovozci

                           —

                           Azelis SA, Luxemburk, Lucembursko,

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo;

                     c)   uživatelé

                           —

                           Bristol-Myers Squibb France Sarl, Rueil Malmaison, Francie,

                           —

                           Procter & Gamble International Operations, Petit Lancy, Švýcarsko,

                           —

                           Reckitt Benckiser (ENA) BV, Schiphol, Nizozemsko;

                     d)   vyvážející výrobci v ČLR

                           —

                           Cofco Biochemical (Anhui) Co., Ltd., Bengbu,

                           —

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd., Laiwu,

                           —

                           RZBC Group, Rizhao,

                           —

                           Weifang Ensign Industry Co., Ltd., Changle, Weifang;

                     e)   výrobci ve srovnatelné zemi

                           —

                           Jungbunzlauer Canada Inc., Port Colborne, Kanada.

         1.10   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (19)

               Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2010 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1   Dotčený výrobek

               (20)

               Dotčeným výrobkem je kyselina citronová (včetně látky trinatrium-citrát dihydrát) pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN ex 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (dále jen „dotčený výrobek“).

               (21)

               Kyselina citronová se používá jako okyselující prostředek a regulátor pH s širokou paletou použití, například v nápojích, potravinách, rozpouštědlech, kosmetických přípravcích a léčivech. Hlavními surovinami pro její výrobu jsou cukr/melasa, tapioka, kukuřice nebo glukóza (získaná z obilovin) a různá činidla používaná pro submerzní mikrobiální fermentaci sacharidů.

         2.2   Obdobný výrobek

               (22)

               Šetření ukázalo, že tyto výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní užití:

                           1)

                           dotčený výrobek;

                           2)

                           dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v ČLR;

                           3)

                           dotčený výrobek vyráběný a prodávaný na tuzemském trhu Kanady, která posloužila jako srovnatelná země, a

                           4)

                           dotčený výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

               (23)

               Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   DUMPING

   3.1   Pravděpodobnost pokračování dumpingu v rámci přezkumu před pozbytím platnosti

               (24)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping bude pokračovat nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.

         3.1.1   Běžná hodnota

   —   Srovnatelná země

               (25)

               Vzhledem k tomu, že ČLR je považována za zemi bez tržního hospodářství, byla běžná hodnota stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím, a to v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi (viz 9. bod odůvodnění výše).

               (26)

               V oznámení o zahájení Komise informovala zúčastněné strany, že jako o vhodné srovnatelné zemi uvažuje o Kanadě, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Žádná z nich nepředložila připomínky.

               (27)

               Při původním šetření posloužila jako srovnatelná země Kanada. Vzhledem k tomu, že kanadskou společností ochotnou spolupracovat byl jediný výrobce kyseliny citronové v Kanadě, ve spojení s jedním z výrobců, kteří podali podnět, zkoumala Komise možnosti spolupráce u ostatních známých vyrábějících zemí, jako jsou USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina. Ochotu spolupracovat projevila jedna brazilská a jedna thajská společnost, ale nakonec na dotazník neodpověděly. Požadované informace poskytl pouze jediný kanadský výrobce kyseliny citronové.

               (28)

               Na rozdíl od USA, Brazílie, Thajska a Ukrajiny se v Kanadě v současnosti nevztahují na dovoz kyseliny citronové žádná antidumpingová cla. Kromě toho činí smluvní celní sazba 0 % (7).

               (29)

               Jelikož na kanadském trhu panuje volná hospodářská soutěž, dospěla Komise k závěru, že Kanada je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodeje na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.

               (30)

               Jeden typ výrobku nebyl ve srovnatelné zemi vyráběn a prodáván, a nemohl tedy být srovnán s uvedeným typem výrobku vyráběným v ČLR a vyváženým do Unie. Proto musela být běžná hodnota pro tento typ výrobku zjištěna početně podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s připočtením přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady (dále jen „dodatečné náklady“) a za zisk.

         3.1.2   Vývozní cena

               (31)

               Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii. Všichni spolupracující vyvážející výrobci kromě společnosti Laiwu vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům za podmínek závazku.

         3.1.3   Srovnání

               (32)

               Komise srovnala běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.

               (33)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize

         3.1.4   Dumpingové rozpětí

               (34)

               U spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

               (35)

               Na základě toho se zjistilo, že se během OPŠ dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením, pohybovalo ve výši až 38 %.

               (36)

               Úroveň spolupráce byla vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval během OPŠ téměř celý celkový vývoz do Unie.

               (37)

               Tento výpočet prokázal dumping dokonce i v případě vyvážejících výrobců, na které se vztahují závazky. Je třeba připomenout, že minimální dovozní cena (dále jen „MDC“) v závazcích vycházela z ceny nepůsobící újmu (pravidlo nižšího cla), a proto závazky nedokázaly zcela odstranit dumping zjištěný při původním šetření.

         3.2   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

   3.2.1   Pravděpodobnost pokračování dumpingu

               (38)

               Pokud jde o stanovení vývozních cen, současné šetření se snažilo zjistit, zda je pravděpodobné přetrvávání dumpingu. Stanovení vývozních cen nemůže být omezeno pouze na přezkum počínání vývozců v minulosti, alemusí též zkoumat pravděpodobný vývoj vývozních cen v budoucnosti. Jinými slovy, je třeba stanovit, zda jsou vývozní ceny z minulosti spolehlivým ukazatelem vývozních cen do budoucna. V této souvislosti je třeba připomenout, že pět společností vyváží do Unie v rámci závazků. Komise proto zkoumala, zda existence takových závazků ovlivnila výši minulých vývozních cen natolik, že by tyto ceny byly pro stanovení budoucího vývoje vývozu nespolehlivé.

               (39)

               Za účelem přezkoumání spolehlivosti vývozních cen do Unie vzhledem k existenci závazků byly analyzovány vývozní ceny do Unie v souvislosti s MDC stanovenou v rámci závazků. Prakticky bylo zapotřebí zjistit, zda byly vývozní ceny do Unie stanoveny na určité úrovni především kvůli MDC stanovené v závazcích, a zda jsou tedy udržitelné, či nikoli. V tomto ohledu Komise zkoumala, zda byly na základě váženého průměru na úrovni jednotlivých společností vývozní ceny do Unie podstatně vyšší než MDC, či nikoli. Komise rovněž zvažovala, jak tyto ceny souvisely s cenami za vývoz do třetích zemí.

               (40)

               V případě všech podnikajících společností byly vývozní ceny do Unie v průměru na úrovni minimální dovozní ceny. Kromě toho byly jejich vývozní ceny do Unie výrazně vyšší než vývozní ceny do třetích zemí. V důsledku toho je velmi pravděpodobné, že při neexistenci závazků by se vývozní ceny do Unie přiblížily úrovni vývozních cen do jiných třetích zemí.

               (41)

               Ceny podnikajících společností, na které se vztahují závazky, při vývozu do Unie během OPŠ se proto považovaly za ovlivněné cenovými závazky a tedy za nedostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro stanovení, zda dumping bude pokračovat, v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti.

               (42)

               Vzhledem k neexistenci spolehlivé vývozní ceny těchto čínských vyvážejících výrobců, a to v tomto případě kvůli existenci závazků, Komise uvažovala o další možnosti stanovit vývozní cenu za účelem posouzení, zda je pravděpodobné, že bude dumping pokračovat. Vzhledem k tomu, že spolupracující vyvážející výrobci prodávali kyselinu citronovou na světovém trhu, zkoumala Komise, zda byly vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné všemi třetími zeměmi během OPŠ dumpingové.

               (43)

               Komise porovnala tyto vývozní ceny s běžnou hodnotou stanovenou ve srovnatelné zemi (viz 26. bod odůvodnění a násl.). Takto stanovená dumpingová rozpětí se pohybují v rozmezí od 43 % do 85 %. Tato dumpingová rozpětí jsou vyšší než ta, která byla stanovena na základě cen při vývozu do Unie během OPŠ (viz 36. bod odůvodnění výše).

         3.2.2   Výrobní kapacita a spotřeba v dotčené zemi

               (44)

               V žádosti o přezkum žadatelé odhadli, že nevyužitá kapacita na výrobu kyseliny citronové v ČLR je vyšší než celková roční poptávka EU po kyselině citronové. Celková kapacita na výrobu kyseliny citronové se odhadovala na 1 800 000 tun. Komise se domnívá, že žadatelé volnou kapacitu nadhodnotili.

               (45)

               Šetření nicméně ukázalo, že volná kapacita čínských vyvážejících výrobců je značná. Volná kapacita spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR dosahuje přibližně 192 000 tun, což odpovídá zhruba 41 % spotřeby EU.

               (46)

               Ve studii věnované tomuto odvětví – IHS Chemical Economics Handbook (8) –, na kterou se během šetření odvolávaly různé strany – se kromě toho odhaduje, že celková roční kapacita v ČLR se v roce 2012 pohybovala na úrovni několikrát přesahující celkovou spotřebu na trhu Unie. ČLR představovala „59 % světové výroby v roce 2012; zároveň v roce 2012 představovala 69 % světové kapacity, 74 % světového vývozu a 12 % světové spotřeby.“ (9) Z těchto údajů vyplývá, že ČLR má celkově významnou výrobní kapacitu.

               (47)

               Zatímco spotřeba v ČLR dle očekávání poroste, podle IHS Chemical Economics Handbook se odhaduje, že celková spotřeba Číny bude mnohem nižší než spotřeba na trhu Unie. Růst do roku 2018 nepřesáhne stávající spotřebu v Unii.

               (48)

               Tyto údaje potvrzují, že čínská výroba a kapacita jsou určeny především na vývoz.

         3.2.3   Vztah mezi cenami v Unii a v dotčené zemi.

               (49)

               Podle údajů o cenách kyseliny citronové získaných v průběhu šetření byly ceny na čínském domácím trhu přibližně o 48 % nižší než ceny na celém trhu Unie.

               (50)

               Trh Unie je proto i nadále atraktivní pro vývoz čínských vyvážejících výrobců.

         3.2.4   Vztah mezi cenami do třetích zemí a na trhu Unie

               (51)

               Během OPŠ byly ceny na trzích třetích zemí v průměru o 40 % nižší než ceny vývozu do Unie

               (52)

               Čínští vývozci mají silný cenový stimul k přesměrování svého vývozu do Unie v případě, že by se opatření zrušila.

               (53)

               Tento závěr dále potvrzuje úroveň cen vývozu do Unie ze strany společnosti Laiwu, jakož i rozdíl mezi cenami společnosti Laiwu účtovanými při vývozu do Unie a do třetích zemí.

               (54)

               Uvedený závěr podporují i nízké ceny vývozu do Unie uskutečňovaného v omezeném množství vyvážejícími výrobci, kteří při tomto šetření nespolupracovali.

         3.2.5   Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

               (55)

               Celková výrobní kapacita (včetně volné kapacity) v ČLR ve srovnání s velikostí trhu Unie naznačuje, že vývoz do Unie by se pravděpodobně v případě zrušení opatření zvýšil. Tento vývoz by se pravděpodobně nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny.

               (56)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany zpochybnily zjištění, že ceny na trhu EU na úrovni MDC za poslední roky jsou neudržitelné, a proto by výrazně klesly nebo se dokonce přiblížily úrovni vývozních cen do třetích zemí. Rovněž zpochybnily, že by v případě neobnovení opatření čínský vývoz, který zůstává na stabilní úrovni, vzrostl, pokud jde o objem, a nadále probíhal za dumpingové ceny. Při šetření se však jednoznačně zjistilo, že dumping pokračuje i na základě vývozních cen, které se považují za nespolehlivé, neboť jsou zvýšeny MDC stanovenou v rámci závazků. Zjistilo se, že tyto ceny jsou v případě všech vyvážejících výrobců, na které se závazky vztahují, výrazně vyšší než vývozní ceny pro jiné trhy. Tito vyvážející výrobci obvykle vyvážejí za ceny nižší, než jsou ceny vývozu do EU. Kromě toho je třeba připomenout, že původní šetření stanovilo, že dovoz za dumpingové nízké ceny z ČLR do Unie mezi rokem 2004 a dvanáctiměsíčním obdobím šetření, které skončilo v červnu 2007 (dále jen „původní období šetření“) vzrostl o 37 % (10). Všechny tyto prvky společně se značnou nevyužitou kapacitou v ČLR, která nebyla zpochybněna, jasně hovoří pro závěr, že by v případě zrušení opatření vývoz do Unie pravděpodobně nadále pokračoval za dumpingové ceny a ve zvýšených objemech.

         3.3   Částečný prozatímní přezkum omezený na dumping v případě společnosti Laiwu

   3.3.1   Běžná hodnota

   3.3.1.1   Zacházení jako v tržním hospodářství

               (57)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí, zda lze běžnou hodnotu stanovit v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení, pokud společnost Laiwu splnila kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a může jí být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

               (58)

               Tato kritéria jsou ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci uvedena níže:

                           —

                           obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů; náklady nejdůležitějších vstupů se v zásadě zakládají na tržní hodnotě,

                           —

                           společnosti vedou jednoznačné a jasné účetnictví ověřené nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používané pro všechny účely,

                           —

                           nedochází k žádným podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství,

                           —

                           právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnickém právu a

                           —

                           měnové přepočty se provádějí podle tržních směnných kursů.

               (59)

               Za účelem určení, zda jsou kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení splněna, požádala Komise společnost Laiwu o vyplnění formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství. Společnost Laiwu odpověděla ve stanovené lhůtě. Komise předložené informace ověřila v prostorách společnosti.

               (60)

               Komise zjistila, že společnost Laiwu nesplňuje kritéria 2 a 3 podle čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

               (61)

               Pokud jde o kritérium 2, společnost neprokázala, že vede úplný soubor účtů v souladu s mezinárodními účetními standardy. Kromě toho její záznamy neobsahují dostatečné průkazní doklady o přesnosti a úplnosti účetních závěrek. Společnosti chyběly doklady odůvodňující některé záznamy v jejích účtech. Kromě toho účetní závěrka neobsahovala výkaz změn vlastního kapitálu za určité období. Tyto nedostatky představují porušení zásady věrného obrazu účetních informací a finančních výkazů a, což je ještě důležitější, zůstaly bez povšimnutí auditora. Z toho vyplývá, že ani záznamy ani audit nebyly provedeny v souladu s mezinárodními účetními standardy.

               (62)

               Společnost Laiwu tvrdila, že její účetní záznamy jsou dostatečně jasné na to, aby splňovaly čínské obecně uznávané účetní zásady. Společnost dále tvrdila, že nesrovnalosti uvedené v dokumentu o zacházení jako v tržním hospodářství neovlivňují spolehlivost účetních závěrek. Společnost se domnívala, že účetní požadavky je třeba chápat s ohledem na jejich účel (například ochrana investorů).

               (63)

               Komise poznamenává, že čl. 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení stanoví, že společnosti by měly mít jeden jasný soubor základních účetních záznamů, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Jde o skutečně formální požadavek. Na rozdíl od toho, co tvrdí společnost, musí být účetní závěrky v souladu s mezinárodními účetními standardy, a to bez ohledu na postavení společnosti stanovené ve vnitrostátních právních předpisech v oblasti účetnictví.

               (64)

               Komise se dále domnívá, že účetnictví společnosti Laiwu nebylo vedeno v souladu s čínskými účetními předpisy, neboť se auditor nevyjádřil k jejich porušení uvedenému v 61. bodě odůvodnění.

               (65)

               Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.

               (66)

               Pokud jde o kritérium 3, společnost neprokázala, že nepodléhá podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství. Konkrétně společnost jakožto „podnik využívající nejnovější a špičkové technologie“ využívá preferenční režim daně z příjmů právnických osob, který významně ovlivňuje její finanční situaci.

               (67)

               Společnosti Laiwu tvrdila, že zvýhodněný daňový režim nemůže být předmětem kritéria 3, neboť je formou subvence.

               (68)

               Komise poznamenává, že cílem posouzení kritéria 3 je zjistit, zda jsou výrobci vystaveni podstatným zkreslením způsobeným bývalým systémem netržního hospodářství.

               (69)

               Pomoc od státu, které se společnosti Laiwu dostává formou preferenční sazby daně, představuje pomoc trvalého charakteru podle článku 28 zákona o dani z příjmů podniků přijatého v roce 2007. Tato pomoc byla stanovena podle preambule ústavy Čínské lidové republiky, podle které „strana musí zachovat a zlepšit základní hospodářský systém, přičemž veřejné vlastnictví hraje rozhodující roli a různá hospodářská odvětví se rozvíjejí vedle sebe...“.

               (70)

               Jedním z cílů této pomoci je přilákat kapitál za snížené sazby. Tato skutečnost způsobuje narušení kapitálových trhů. Systém daně z příjmu, který zvýhodňuje určité společnosti, jež vláda považuje za strategicky významné, ve skutečnosti naznačuje, že daňový systém není systémem v rámci tržního hospodářství, ale je nadále silně ovlivněn státním plánováním, což je charakteristické pro systém netržního hospodářství. Komise se domnívá, že zkreslení způsobená takovým snižováním daně jsou rovněž podstatná, neboť zcela mění výši zisků před zdaněním, jichž společnost musí dosáhnout, aby byla přitažlivá pro investory.

               (71)

               Vzhledem k výše uvedenému musela být žádost zamítnuta.

               (72)

               Komise sdělila výsledky šetření týkajícího se tržního zacházení společnosti Laiwu, orgánům ČLR a žadatelům. Komise je vyzvala, aby předložili své připomínky a požádali o slyšení. Došlé připomínky však nebyly takového charakteru, že by bylo zapotřebí změnit předběžná zjištění Komise.

               (73)

               Společnost Laiwu tvrdila, že Komise navrhuje zamítnout žádost o zacházení jako v tržním hospodářství z jiných důvodů, než jsou ty, které vedly k zahájení šetření. Podle názoru společnosti měla Komise omezit posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství na kritérium 1.

               (74)

               Zaprvé je třeba uvést, že v čl. 2 odst. 7 písm. c) se uvádí pět kumulativních kritérií, která musí být všechna splněna, aby mohlo být přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho, důkazní břemeno nese společnost žádající o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.

               (75)

               V bodě 5.2 oznámení o zahájení řízení (11) se navíc uvádějí důvody pro zahájení řízení, které se týkají zvýšení výrobní kapacity společnosti Laiwu a rozšířené škály výrobků, které prodává. V oznámení o zahájení řízení se šetření v žádném případě neomezuje na posouzení kritéria 1 pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Kromě toho se důkazy prima facie posuzují samostatně s ohledem na specifické okolnosti odůvodňující zahájení šetření. Posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení znamená úplné přezkoumání toho, zda určitý výrobce působí v podmínkách tržního hospodářství, jak jsou stanoveny v bodě 6.1.1.2 oznámení o zahájení řízení.

               (76)

               Komise nakonec poznamenává, že společnost Laiwu předložila formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství, a přitom tvrdila, že splňuje všech pět kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství. V souladu s příslušnými ustanoveními základního nařízení musí společnost žádající o zacházení jako v tržním hospodářství úspěšně prokázat, že podniká v podmínkách tržního hospodářství, tj. důkazní břemeno náležitě odůvodňující žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nese společnost. Žádost společnosti Laiwu byla proto zamítnuta.

               (77)

               Komise po poskytnutí informací o své analýze žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství členským státům v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. c) informovala zúčastněné strany o konečném určení zacházení jako v tržním hospodářství.

         3.3.1.2   Srovnatelná země

               (78)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota pro společnost Laiwu stanovena na základě ceny v třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem vybrala Komise Kanadu jako třetí zemi s tržním hospodářstvím (viz výše 26. bod odůvodnění a následující body).

               (79)

               Komise stanovila běžnou hodnotu na základě prodejů na domácím trhu odběratelům kanadského výrobce, kteří nejsou ve spojení.

         3.3.2   Vývozní cena

               (80)

               V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení Komise stanovila vývozní cenu na základě vývozní ceny skutečně zaplacené nebo splatné nezávislými odběrateli v Unii.

         3.3.3   Srovnání

               (81)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu.

               (82)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci a nakládku a vedlejších nákladů, balení, úvěrů a provize

         3.3.4   Dumpingové rozpětí

               (83)

               Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku ve srovnatelné zemi s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

               (84)

               Na tomto základě činí vážený průměr dumpingového rozpětí pro společnost Laiwu vyjádřený jako procentní podíl z ceny CIF na hranici Unie před proclením 37,8 %.

         3.3.5   Trvalá povaha změny okolností

               (85)

               V souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení provedla Komisi analýzu s cílem určit, zda změnu okolností, pokud jde o dumping, lze považovat za trvalou.

               (86)

               Skutečnost, že se společnost Laiwu rozrostla z nejmenšího v největšího vyvážejícího výrobce EU, se považuje za změnu trvalé povahy. Uvedená společnost ve svých odpovědích na dotazník skutečně potvrdila, že zachová své objemy vývozů a nebude svůj model vývozu měnit.

         4.   ÚJMA

   4.1   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

               (87)

               Obdobný výrobek vyráběli během OPŠ dva výrobci v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (88)

               Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutné kvůli důvěrnosti údajů všechny číselné údaje týkající se citlivých informací indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.

         4.2   Spotřeba v Unii

               (89)

               Spotřebu v Unii Komise stanovila tak, že objem prodeje, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo na trhu Unie, připočítala k objemu dovozu z ČLR a dalších třetích zemí, stanovenému na základě údajů Eurostatu a odpovědí na dotazníky.

               (90)

               Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                  Spotřeba v Unii

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Spotřeba v tunách (rozpětí)

                           450 000–500 000

                           430 000–480 000

                           470 000–520 000

                           450 000–500 000

                           Index

                              100

                              95

                              105

                              101

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník a Eurostat.

               (91)

               Spotřeba v Unii se v posuzovaném období pohybovala v rozmezí +/– 5 %. Avšak vývoj v průběhu posuzovaného období nevykazuje žádnou jednoznačnou tendenci.

         4.3   Dovoz z dotčené země

   4.3.1   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

               (92)

               Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě spotřeby v Unii způsobem uvedeným výše v 88. bodě odůvodnění a násl.

               (93)

               Dovoz z dotčené země do Unie se vyvíjel takto:

                  Tabulka 2

                  Objem dovozu a podíl na trhu

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Objem dovozu z dotčené země v tunách

                           202 391

                           176 451

                           206 222

                           183 026

                           Index

                              100

                              87

                              102

                              90

                           Podíl na trhu (rozpětí)

                           40 % – 45 %

                           36 % – 41 %

                           38 % – 43 %

                           35 % – 40 %

                           Podíl na trhu – index

                              100

                              92

                              97

                              90

                              Zdroj: Eurostat

               (94)

               Objem dovozu během posuzovaného období kolísal. Zdá se, že toto kolísání do určité míry kopírovalo tendence spotřeby v Unii. V roce 2011, kdy byla spotřeba nízká, byl čínský dovoz na nejnižší úrovni. V roce 2012, kdy spotřeba dosáhla vrcholu, dosahoval rovněž čínský dovoz nejvyšší úrovně.

               (95)

               Čínský dovoz nesledoval tuto tendenci jen během OPŠ, kdy byl navzdory srovnatelné spotřebě v Unii o 10 % nižší než v roce 2010. Navzdory tomuto poklesu si čínský dovoz nadále zachoval významný podíl ve výši 35 % – 45 % na trhu Unie během celého posuzovaného období.

         4.3.2   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

               (96)

               Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

                  Tabulka 3

                  Dovozní ceny

                           (EUR/tuna)

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           ČLR

                           806

                           938

                           1 000

                           933

                           Index

                              100

                              116

                              124

                              116

                              Zdroj: Eurostat

               (97)

               Dovozní ceny čínské kyseliny citronové se mezi lety 2010 a 2012 zvýšily o 24 % a následně mezi rokem 2012 a obdobím přezkumného šetření klesly o 8 procentních bodů. Během posuzovaného období tyto ceny kopírovaly vývoj cen surovin, jako je kukuřice.

               (98)

               Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana zpochybnila správnost údajů Eurostatu, aniž by předložila přesvědčivé důkazy na podporu svého tvrzení. Proto nemohl být argument přijat.

               (99)

               Cenové podbízení během OPŠ stanovila Komise srovnáním:

                           1)

                           váženého průměru prodejních cen podle typu výrobku výrobců Unie pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu a

                           2)

                           odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) s příslušnou úpravou o smluvní clo a náklady dovozu.

               (100)

               V případě vyvážejících výrobců, na které se nevztahuje závazek uvedený výše v 2. bodě odůvodnění, se pro srovnání použila cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli v Unii. V případě vyvážejících výrobců, na které se vztahuje závazek, nebylo možné použít ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli v Unii, neboť tyto byly ovlivněny podmínkami závazku. V případě těchto výrobců bylo cenové podbízení stanoveno na základě ceny účtované prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích.

               (101)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že i v případě stran, na které se závazek nevztahuje, by měla být ke stanovení cenového podbízení použita cena účtovaná prvnímu nezávislému odběrateli ve třetích zemích. Šetření nicméně prokázalo, že strany, na které se závazek nevztahuje, účtovaly podstatně nižší ceny, než byly ceny účtované stranami, na které se závazek vztahuje. To naznačuje, že jejich ceny nejsou ovlivněny závazkem, a proto je lze použít ke stanovení podbízení.

               102)

               Cenové srovnání se provedlo podle jednotlivých druhů výrobků pro transakce na stejné úrovni obchodní činnosti, v případě potřeby s náležitou úpravou pro případné provize a odstraňování hrudek.

               (103)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že úprava týkající se odstraňování hrudek již není odůvodněná, a to vzhledem k tomu, že u čínské kyseliny citronové již není zapotřebí odstraňovat hrudky. Při šetření však bylo zjištěno, že ačkoli odstraňování hrudek není vždy nezbytné, stále existují případy, kdy tomu tak je, což odůvodňuje tuto úpravu.

               (104)

               V případě nespolupracujících vyvážejících výrobců nemohlo být cenové podbízení stanoveno na základě cen příslušného typu výrobku, jelikož tyto informace nebyly k dispozici. V případě výrobců z Unie a nespolupracujících čínských vyvážejících výrobců se proto cenové podbízení stanovilo porovnáním celkových vážených průměrných prodejních cen.

               (105)

               Výsledek srovnání se vyjádřil jako procentní podíl obratu výrobců Unie během OPŠ. Prokázalo se celkové vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 20 % a 45 %.

         4.4   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.4.1   Všeobecná poznámka

               (106)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

         4.4.2   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (107)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 4

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Objem výroby v tunách (rozpětí)

                           270 000–300 000

                           290 000–320 000

                           300 000–330 000

                           300 000–330 000

                           Index

                              100

                              106

                              108

                              107

                           Výrobní kapacita v tunách (rozpětí)

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           300 000–350 000

                           Index

                              100

                              101

                              101

                              101

                           Využití kapacity – index

                              100

                              105

                              106

                              106

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (108)

               Objem výroby se během posuzovaného období vyvíjel pozitivně. V letech 2010 a 2011 vzrostl o 6 % s drobnými změnami v následujících obdobích.

               (109)

               Jelikož výrobní kapacita zůstala téměř nezměněna, odrážela míra využití kapacity vývoj objemu výroby. V letech 2010 a 2011 využití kapacity výrazně vzrostlo o 5 % a v následujících obdobích zůstalo téměř beze změn.

         4.4.3   Objem prodeje a podíl na trhu

               (110)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 5

                  Objem prodeje a podíl na trhu

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Celkový objem prodeje na trhu Unie – index

                              100

                              108

                              108

                              108

                           Podíl na trhu – index

                              100

                              111

                              102

                              107

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (111)

               Výrobnímu odvětví Unie se v letech 2010 a 2011 podařilo zvýšit objem prodeje o 8 %. Následně zůstal objem prodeje na stejné úrovni až do OPŠ.

               (112)

               Podíl na trhu se vyvíjel podobným způsobem, kdy se během posuzovaného období zvýšil o 7 %. V letech 2011 a 2012 byl podíl na trhu rovněž poznamenán kolísáním spotřeby v Unii popsaným v 91. bodě odůvodnění.

         4.4.4   Růst

               (113)

               Výrobnímu odvětví Unie se podařilo zvýšit objem prodeje o 8 % a podíl na trhu o 7 %. Ve stejném období podobným způsobem vzrostl objem výroby. Výrobní odvětví Unie proto mohlo využít příležitostí k růstu zvýšením podílu na poměrně stabilním trhu.

         4.4.5   Zaměstnanost a produktivita

               (114)

               Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Zaměstnanost a produktivita

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Počet zaměstnanců – index

                              100

                              101

                              105

                              106

                           Produktivita (tuna/zaměstnanec) – index

                              100

                              105

                              102

                              101

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (115)

               Zaměstnanost se během posuzovaného období vyvíjela příznivě, došlo ke zvýšení o 6 %. Současně zůstala po celé posuzované období stabilní produktivita na jednoho zaměstnance.

         4.4.6   Velikost dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (116)

               Zjištěné dumpingové rozpětí bylo výrazně nad úrovní de minimis. Dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie byl však omezený, neboť úroveň cen u řady čínských vyvážejících výrobců ovlivňoval závazek. U ostatních vyvážejících výrobců byl poškozující účinek vyvážen vlivem cel. Proto lze konstatovat, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.

         4.4.7   Ceny a faktory ovlivňující ceny

               (117)

               Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Prodejní ceny v Unii

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Jednotková prodejní cena v Unii (v EUR za tunu) – rozpětí

                           1 000–1 150

                           1 050–1 200

                           1 150–1 300

                           1 150–1 300

                           Index

                              100

                              103

                              113

                              115

                           Jednotkové výrobní náklady (v EUR za tunu) – rozpětí

                           750–900

                           850–1 000

                           850–1 000

                           850–1 000

                           Index

                              100

                              113

                              111

                              115

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (118)

               Vážené průměrné jednotkové výrobní náklady se v letech 2010 a 2011 zvýšily o 13 % a následně do OPŠ vzrostly o další 2 procentní body.

               (119)

               Prodejní ceny se vyvíjely podobným způsobem, ale se zpožděním asi jednoho roku. Výrobní odvětví Unie však bylo schopno plně přenést zvýšení nákladů vynaložených v roce 2011 na své zákazníky až v roce 2012. To vedlo k nižší ziskovosti v roce 2011, jak je uvedeno níže ve 120. bodě odůvodnění a násl.

         4.4.8   Náklady práce

               (120)

               Průměrné náklady práce se v posuzovaném období u výrobců v Unii vyvíjely takto:

                  Tabulka 8

                  Průměrné náklady práce na zaměstnance

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Průměrná mzda na jednoho zaměstnance – index

                              100

                              103

                              114

                              118

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (121)

               Průměrné náklady práce na zaměstnance se zvýšily celkem o 18 %, a to především z důvodu značného zvýšení, o 11 procentních bodů mezi lety 2011 a 2012.

         4.4.9   Zásoby

               (122)

               Úroveň zásob u výrobců v Unii se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 9

                  Zásoby

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Konečný stav zásob v tunách (rozpětí)

                           14 000–16 000

                           14 000–16 000

                           17 000–19 000

                           22 000–24 000

                           Index

                              100

                              101

                              121

                              155

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (123)

               Konečný stav zásob u výrobců v Unii se během posuzovaného období výrazně zvýšil. Vyšší úroveň zásob na konci OPŠ zásadním způsobem ovlivňují sezónní faktory. Zatímco v případě ostatních období se konečný stav zásob zohledňuje na konci prosince, konec OPŠ se zohledňuje koncem června, těsně před uplynutím období poměrně vysoké poptávky v důsledku zvýšené spotřeby nápojů a poměrně nízké produkce z důvodu blížících se letních prázdnin. Proto běžně bývá v tomto období úroveň zásob poněkud vyšší.

         4.4.10   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získávat kapitál

               (124)

               Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 10

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                           2010

                           2011

                           2012

                           OPŠ

                           Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (rozpětí)

                           12 % – 17 %

                           7 % – 12 %

                           12 % – 17 %

                           12 % – 17 %

                           Index

                              100

                              69

                              103

                              103

                           Peněžní tok – index

                              100

                              50

                              86

                              80

                           Investice – index

                              100

                              162

                              123

                              106

                           Návratnost investic (rozpětí)

                           30 % – 40 %

                           15 % – 25 %

                           25 % – 35 %

                           25 % – 35 %

                           Index

                              100

                              59

                              93

                              90

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník

               (125)

               Ziskovost výrobců v Unii stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje. Téměř po celé posuzované období zůstávala na stabilní úrovni. Ziskovost výrobního odvětví Unie po celé posuzované období přesahovala cílový zisk stanovený v původním šetření.

               (126)

               Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Po celé posuzované období se vyvíjel uspokojivě.

               (127)

               Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Její rozvoj z velké části odrážel vývoj ziskovosti a zůstával na uspokojivé úrovni téměř po celé posuzované období.

               (128)

               Žádný z výrobců v Unii nehlásil í potíže se získáváním kapitálu během posuzovaného obdob.

         4.4.11   Závěr týkající se újmy

               (129)

               Většina ukazatelů újmy, jako je výroba, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, náklady práce a prodejní ceny, se vyvíjela pozitivně. Zatímco vývoj finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, vykazoval neurčitou tendenci, absolutní čísla jsou uspokojivá a nevykazují žádný znak újmy.

               (130)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že se výrobní odvětví Unie zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem a není vystaveno podstatné újmě ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         4.5   Pravděpodobnost obnovení újmy

               (131)

               Výše uvedené tendence týkající se cen a objemu dovozu dotčeného výrobku z Číny ukazují, že ačkoli si čínští vývozci zachovali významnou přítomnost na trhu Unie, platná opatření (cla a závazky) vedla ke zvýšení cen a snížení objemu. Největší prospěch z tohoto vývoje mělo výrobní odvětví Unie, neboť přítomnost ostatních třetích zemí na trhu zůstala spíše omezená. To svědčí o tom, že k odstranění újmy přispěla zejména platná opatření.

               (132)

               Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, vyvážející výrobci v ČLR disponují volnou kapacitou, díky níž mohou velmi rychle navýšit vývoz. Navíc, vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu EU ve srovnání s trhy většiny třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby antidumpingová opatření pozbyla platnosti, mohla by být významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh EU.

               (133)

               Významné mezinárodní trhy, jako např. USA, Brazílie, Thajsko a Ukrajina, navíc uložily na čínskou kyselinu citronovou antidumpingová cla. Z tohoto důvodu bude pro čínské vyvážející výrobce obtížnější prodávat na těchto trzích než na nechráněném trhu EU, pozbydou-li antidumpingová opatření platnosti.

               (134)

               Úroveň cen čínských vyvážejících výrobců, kteří nepodléhají závazkům, je navíc výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % – 45 %. Stejně tak jsou ceny účtované vyvážejícími výrobci, na něž se vztahují závazky, na trzích třetích zemí nižší než ceny výrobního odvětví Unie, a to o 20 % – 39 %. Z toho vyplývají úrovně cen, s nimiž by čínští vyvážející výrobci v případě zrušení opatření pravděpodobně vstoupili na trh Unie.

               (135)

               Pravděpodobnost levného čínského vývozu při neexistenci opatření potvrzuje řada antidumpingových šetření týkajících se čínské kyseliny citronové v jiných zemích uvedených výše ve 133. bodě odůvodnění.

               (136)

               Čínští vyvážející výrobci mají možnost výrazně zvýšit na úkor výrobního odvětví Unie svůj již beztak značný podíl na trhu při cenách, které budou výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

               (137)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že není pravděpodobné, že by čínští vyvážející výrobci své ceny snížili na úroveň cen převládající na trzích jiných třetích zemí. Tento argument však není doložen skutečnostmi zjištěnými při šetření. Jak je naznačeno výše ve 134. bodě odůvodnění, rozpětí cenového podbízení stanovené pro čínské vyvážející výrobce, na které se nevztahují závazky, na trhu Unie (20 % – 45 %) jsou velmi podobná těm, která byla stanovena pro čínské vyvážející výrobce, na které se vztahují závazky, v souvislosti s trhy třetích zemí (20 % – 39 %). Je proto pravděpodobné, že by se v případě neexistence opatření čínské ceny na trhu Unie přiblížily cenám účtovaným čínskými vyvážejícími výrobci jinde.

               (138)

               Proto lze dospět k závěru, že v případě skončení platnosti opatření by pravděpodobně došlo k obnovení újmy.

         5.   ZÁJEM UNIE

               (139)

               Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zavedení antidumpingových opatření na dovoz kyseliny citrónové pocházející z ČLR na základě závěrů přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení všech zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska, podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

         5.1   Zájem výrobního odvětví Unie

               (140)

               Při tomto šetření spolupracovali oba výrobci v Unii, kteří společně představují 100 % její výroby. Jak je uvedeno výše ve 130. bodě odůvodnění, výrobní odvětví Unie se zotavilo z újmy způsobené minulým dumpingem.

               (141)

               Zotavit se z minulé újmy umožnila výrobnímu odvětví Unie platná opatření. Současně výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné, pokud nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového dovozu.

               (142)

               Zrušení opatření by současně s velkou pravděpodobností vedlo k nárůstu nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, který by ohrozil pokračování provozu zbývajících výrobců v jinak životaschopném výrobním odvětví. Dlužno připomenout, že před uložením opatření proti čínskému dovozu museli ukončit činnost tři výrobci v Unii.

               (143)

               Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.

         5.2   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (144)

               Jak je uvedeno výše ve 13. bodě odůvodnění, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, předložilo odpověď na výběr vzorku. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci, ale jeden dovozce nakonec neposkytl smysluplnou odpověď na dotazník. Konečný vzorek sestával ze dvou zbývajících dovozců.

               (145)

               Oba dovozci obchodují s širokou škálou výrobků. Význam kyseliny citronové se z hlediska jejich celkového obratu značně liší. Pro jednoho dovozce představuje kyselina citronová zanedbatelnou část celkového obratu, zatímco pro druhého dovozce je jedním z nejdůležitějších produktů.

               (146)

               Ani jeden z dovozců zařazených do vzorku není striktně proti platným opatřením, oba ale poukázali na skutečnost, že stávající úroveň minimální dovozní ceny je příliš vysoká, což vede ke značným ziskům pro výrobní odvětví Unie. Tito dovozci proto požadují snížení minimální ceny.

         5.3   Zájem uživatelů

               (147)

               Komise obdržela šest úplných odpovědí od uživatelů, a to zejména z chemického a farmaceutického průmyslu. Ačkoli je zdaleka největším uživatelem kyseliny citronové, (představujícím přinejmenším 50 % celkové spotřeby) odvětví potravin a nápojů, žádný uživatel z tohoto odvětví plně nespolupracoval.

               (148)

               Uživatelé vyjádřili obavy ohledně bezpečnosti dodávek. Jedna z obav se týkala neschopností výrobního odvětví Unie plně zásobovat trh Unie. Platná opatření ovšem nezabránila tomu, aby čínský dovoz vstupoval na trh Unie ve značném množství, a umožňují tak dodávky do těch částí trhu, které nemohou být zásobeny výrobním odvětvím Unie.

               (149)

               Velká skupina uživatelů, jako je odvětví potravin a nápojů a farmaceutický průmysl, potřebuje kyselinu citronovou pro své výrobky pouze okrajově. Podle jejich názoru nelze kyselinu citronovou snadno nahradit, a proto má zabezpečení dodávek často vyšší význam než cena. Finanční účinek opatření na tyto uživatele je bezvýznamný, a to z důvodu velmi nízkého významu kyseliny citronové v rámci jejich nákladové struktury.

               (150)

               Pro uživatele vyrábějící chemické výrobky, kteří představují přibližně 25 % celkové spotřeby EU, má kyselina citronová druhořadý význam, přičemž tvoří přibližně 5 % nákladů na suroviny. Podle nich by antidumpingová opatření neměla být zachována. Někteří uživatelé rovněž upozornili na dobrou finanční situaci výrobců v EU. Účinek opatření na tyto uživatele je významnější než v odvětví potravin a nápojů a ve farmaceutickém průmyslu. Nicméně informace poskytnuté spolupracujícími uživateli vyrábějícími chemické výrobky dokazují, že se jim podařilo dosáhnout solidního zisku i navzdory platným opatřením. Účinek opatření na tyto uživatele je proto považován za omezený.

               (151)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany v rámci výrobního odvětví detergentů tvrdily, že v případě některých výrobků představuje kyselina citronová vyšší podíl nákladů než průměrná hodnota 5 % uvedená výše. Zároveň tyto zúčastněné strany neposkytly žádné důkazy pro to, že se průměr konkrétně v případě výrobního odvětví detergentů liší od hodnoty 5 % uvedené pro chemický průmysl obecně. Proto se má za to, že závěry pro chemický průmysl obecně platí i konkrétně pro výrobní odvětví detergentů.

               (152)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany dále tvrdily, že budoucí zákaz fosforečnanů v detergentech určených pro automatické myčky nádobí povede v Unii od roku 2017 k větší spotřebě kyseliny citronové. Ačkoli je zřejmé, že fosforečnany budou muset být do té doby nahrazeny jinými látkami, není dosud zcela jasné, zda budou nahrazeny kyselinou citronovou či jinými látkami. Kromě toho strany neposkytly žádné údaje týkající se celkového dopadu této změny.

               (153)

               Z pečlivého zvážení vyplývá, že pozitivní účinek opatření na výrobní odvětví Unie zdaleka převažuje nad omezeným nebo zanedbatelným negativním dopadem opatření na uživatele.

         5.4   Zdroje dodávek na trhu Unie

               (154)

               Zúčastněné strany si stěžovaly na údajně nedostatečnou hospodářskou soutěž na trhu Unie. EU opravdu disponuje pouze dvěma výrobci v Unii. Mají-li být splněny požadavky uživatelů v EU, potřebuje trh Unie dovoz, který převážně pochází z ČLR.

               (155)

               Skutečnost, že v Unii zůstali pouze dva výrobci, je však důsledkem dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců, které vedly k opatřením, jež jsou předmětem přezkumu. V roce 2004, na počátku posuzovaného období původního šetření, ještě stále v Unii existovalo pět výrobců, kteří konkurovali značnému množství dumpingového čínského dovozu. V následujících letech (2004–2007), kdy byla Unie vystavena velmi vysokému množství vysoce dumpingového vývozu z ČLR, museli tři výrobci v Unii odejít z trhu, což vedlo ke stávající situaci pouhých dvou výrobců.

               (156)

               Od uložení platných opatření se podařilo klesající tendenci, pokud jde o počet výrobců v Unii, zastavit. Pokud by se čínským vyvážejícím výrobcům umožnilo obnovit dumping v neomezeném množství, výrobní odvětví Unie by znovu pocítilo újmu, kdy by mimo jiné ztratilo podíl na trhu ve prospěch čínského dovozu.

               (157)

               Výrobci v Unii nejsou schopni plně uspokojit poptávku na trhu Unie (viz 107. bod odůvodnění výše). Navzdory existenci platných opatření čínský dovoz i nadále vstupuje na trh Unie ve značném množství, s podílem na trhu mezi 35 % a 45 % po celé posuzované období, jak je vysvětleno v 93. bodě odůvodnění výše.

               (158)

               Pokud by opatření neexistovala, mohli by být jediní dva stávající výrobci v EU rovněž donuceni opustit trh EU. V takovém případě by byli uživatelé v EU ještě více závislí na jediném zdroji dovozu – ČLR – což by vzhledem k výše uvedenému významu bezpečnosti dodávek nebylo v zájmu Unie.

         5.5   Závěr týkající se zájmu Unie

               (159)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, že by nebylo v zájmu Unie zachovat opatření na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR.

         6.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

   6.1   Prozatímní přezkum omezený na posouzení újmy

               (160)

               Na většinu spolupracujících čínských vyvážejících výrobců se vztahují závazky uvedené ve 2. bodě odůvodnění výše. Šetření v rámci přezkumu před pozbytím platnosti ve 41. bodě odůvodnění výše prokázalo, že jejich vývozní ceny do EU byly určovány těmito cenovými závazky, které stanoví minimální dovozní ceny (dále jen „MDC“). Jejich vývozní ceny tudíž nebyly považovány za dostatečně spolehlivé, aby mohly být použity pro analýzu pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu za specifických okolností tohoto šetření. Podobně, jak je vysvětleno výše ve 100. bodě odůvodnění, nelze tyto vývozní ceny považovat za spolehlivý ukazatel pro spolehlivý a smysluplný výpočet cenového podbízení. Ze stejného důvodu nejsou tyto ceny dostatečně spolehlivé ani pro výpočet nové úrovně pro odstranění újmy.

               (161)

               V případě čínského vyvážejícího vývozce, na kterého se nevztahují závazky, společnost Laiwu, nebyly vývozní ceny ovlivněny závazky a nemohly být proto využity ke stanovení nové úrovně pro odstranění újmy.

         6.2   Úroveň pro odstranění újmy

               (162)

               Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k zabránění opětovnému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

               (163)

               Újma by se neopakovala v případě, že by výrobní odvětví Unie mělo možnost pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu. Ziskové rozpětí stanovené pro tento účel v původním šetření činilo 6 %.

               (164)

               Na tomto základě Komise vypočítala cenu obdobného výrobku, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie tak, že od prodejních cen v Unii odečetla skutečné ziskové rozpětí dosažené během OPŠ a nahradila jej výše uvedeným ziskovým rozpětím ve výši 6 %.

               (165)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že rozpětí zisku před zdaněním ve výši 6 % je příliš nízké, neboť výsledný čistý zisk z důvodu značné daňové sazby neposkytuje potřebné zdroje.

               (166)

               V tomto ohledu ziskové rozpětí použité pro stanovení úrovně pro odstranění újmy odráží ziskové rozpětí při neexistenci dumpingového dovozu. Zúčastněná strana neposkytla žádné argumenty, jimiž by prokázala, že ziskové rozpětí ve výši 6 %, které je skutečným ziskovým rozpětím, jehož výrobní odvětví Unie dosáhlo při neexistenci dumpingového dovozu, zjištěným v původním šetření, není vhodné pro tento účel.

               (167)

               Úroveň odstranění újmy pak Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny společnosti Laiwu, jež byla stanovena pro účely výpočtu v souvislosti s cenovým podbízením, s váženou průměrnou cenou nezpůsobující újmu u obdobného výrobku prodávaného během OPŠ na trhu Unie výrobci v Unii. Případný rozdíl vyplývající z tohoto porovnání se vyjádřil jako procento vážené průměrné dovozní hodnoty CIF.

         6.3   Konečná antidumpingová opatření

               (168)

               V případě společnosti Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. by měla být konečná antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku uložena v souladu s pravidlem nižšího cla podle čl. 9 odst. 4 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí dumpingu. Sazba cla by měla být stanovena na úrovni dumpingu nebo na úrovni rozpětí pro odstranění újmy, podle toho, která z těchto úrovní je nižší.

               (169)

               Na základě uvedených skutečností by sazba konečného antidumpingového cla, vyjádřená jako cena CIF na hranici Unie před proclením, měla být následující:

                           Společnost

                           Dumpingové rozpětí

                           Úroveň pro odstranění újmy

                           Konečné antidumpingové clo

                           Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd.

                           37,8 %

                           15,3 %

                           15,3 %

               (170)

               V rámci přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by měla být antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z ČLR zachována. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb a závazků pro některé společnosti.

               (171)

               Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovážený dotčený výrobek vyrobený jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by měla být uvalena celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti.

               (172)

               Pokud společnost změní název nebo adresu svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti. Tato žádost musí být předložena Komisi (12). Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace s cílem prokázat, že změna neovlivňuje právo společnosti využívat celní sazby, které se na ni vztahují. Pokud změna jména nebo adresy společnosti neovlivňuje její právo využívat celních sazeb, které se na ni vztahují, bude oznámení informující o změně názvu nebo adresy zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               (173)

               Dva vyvážející výrobci oznámili Komisi změnu své adresy. Jeden z nich Komisi také oznámil změnu svého názvu. Tyto změny nemají vliv na jejich činnost, pokud jde o dotčený výrobek.

               (174)

               Jiný vyvážející výrobce by již neměl být oprávněn využívat individuální celní sazbu, neboť zanikl.

               (175)

               Zjištění uvedená výše ve 173. a 174. bodě odůvodnění byla zveřejněna a nebyly obdrženy žádné připomínky.

         7.   FORMA OPATŘENÍ

               (176)

               V rámci přezkumu formy opatření Komise zvažovala zavedení MDC v rámci závazků. Komise zejména zkoumala mechanismus indexace.

               (177)

               Minimální dovozní cena byla původně indexována na základě kolísání cen kukuřice ve Spojených státech. Když byla uložena původní opatření, vyvážející výrobci, kteří nabízeli závazky, nemohli nalézt veřejný referenční zdroj cen kukuřice pro EU. Takový zdroj je nyní k dispozici a považuje se za vhodnější vzhledem k tomu, že minimální dovozní cena je založena na ceně, která nepůsobí újmu výrobnímu odvětví Unie.

               (178)

               Komise přezkoumala i proměnnou indexace spotřeby surovin na tunu kyseliny citronové a dospěla k závěru, že je správná.

               (179)

               Po poskytnutí informací zúčastněné strany tvrdily, že místo provedení výše popsané indexace MDC by měla být použita pevná minimální cena nebo indexace na základě cen jiných surovin, než je kukuřice, neboť ne všichni výrobci v Unii používají jako surovinu pro výrobu kyseliny citronové kukuřici. Avšak vzhledem ke značnému kolísání výrobních nákladů a cen kyseliny citronové může pevná minimální cena rychle pozbýt na aktuálnosti a být nepřiměřeně vysoká nebo nízká. Rovněž indexace v případě surovin se spíše stabilními cenami, zatímco ceny kyseliny citronové výrazně kolísají a neexistuje pro ně žádný spolehlivý veřejný zdroj, se nepovažuje za vhodnou.

               (180)

               Proto se má za to, že stanovení minimální ceny nebo indexace na základě různých surovin není rozumnější než indexace podle cen kukuřice. Jelikož však kukuřice není základní surovinou pro všechny výrobce v Unii, považovalo se za vhodné přezkoumat proměnnou indexace v případě spotřeby surovin tak, aby lépe odrážela vážený průměr spotřeby kukuřice výrobního odvětví Unie a vývoj ceny, která nepůsobí újmu, výrobního odvětví Unie jako celku.

               (181)

               V rámci částečného prozatímního přezkumu omezeného na posouzení újmy stanovila Komise pro výrobní odvětví Unie novou cenu, která nepůsobí újmu. Na tomto základě by se MDC měla revidovat a aktualizovat, aby závazky zůstaly v platnosti.

               (182)

               Po poskytnutí konečných informací pět spolupracujících vyvážejících výrobců, včetně skupiny vyvážejících výrobců, na které se v současnosti vztahují závazky, s čínskou obchodní komorou pro dovoz a vývoz kovů, minerálů a chemikálií (viz výše 2. a 3. bod odůvodnění) nabídlo nové přijatelné cenové závazky.

               (183)

               Komise prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87 (13) přijala tyto nabídky nových závazků, kterými se nahrazují závazky stávající. Nabídky nových závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a dostatečným způsobem omezují riziko obcházení.

               (184)

               Aby mohla Komise a celní orgány dále účinně monitorovat, jak společnosti závazky dodržují, při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušnému celnímu orgánu, je osvobození od antidumpingového cla podmíněno:

                           i)

                           předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze,

                           ii)

                           skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno uvedenými společnostmi přímo prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a

                           iii)

                           skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.

                     Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.

               (185)

               Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu z těchto transakcí celní dluh.

               (186)

               Dovozci by si měli být vědomi, že jako běžné obchodní riziko může k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniknout celní dluh, jak je popsáno výše ve 184. a 185. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od kterého přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.

               (187)

               Výboru zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrát dihydrátu v současnosti kódů 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné antidumpingové clo.
   2.   Sazby konečného antidumpingového cla použitelné na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

               Společnost

               Konečné antidumpingové clo (v %)

               Doplňkový kód TARIC

               COFCO Biochemical (Anhui) Co., Ltd. – No 1 COFCO Avenue, Bengbu City 233010, Anhui Province, ČLR

               35,7

               A874

               Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd. – No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu City, Shandong Province, ČLR

               15,3

               A880

               RZBC Co., Ltd. – No 9 Xinghai West Road, Rizhao City, Shandong Province, ČLR

               36,8

               A876

               RZBC (Juxian) Co., Ltd. – No 209 Laiyang Road (West Side of North Chengyang Road), Juxian Economic Development Zone, Rizhao City, Shandong Province, ČLR

               36,8

               A877

               TTCA Co., Ltd. – West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, Shandong Province, ČLR

               42,7

               A878

               Weifang Ensign Industry Co., Ltd. – No 1567 Changsheng Street, Changle, Weifang, Shandong Province, ČLR

               33,8

               A882

               Jiangsu Guoxin Union Energy Co., Ltd. – No 1 Redian Road, Yixing Economic Development Zone, Jiangsu Province, ČLR

               32,6

               A879

               Všechny ostatní společnosti

               42,7

               A999

         3.   Bez ohledu na odstavec 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
   Článek 2
   1   Dovoz zboží, u něhož bylo předloženo prohlášení o propuštění do volného oběhu a na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v prováděcím rozhodnutí (EU) 2015/87, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:

               a)

               je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii;

               b)

               k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a

               c)

               zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.

         2   Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh:

               a)

               pokud je u dovozu popsaného v odstavci 1 zjištěno, že není splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo

               b)

               pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení Komise (ES) č. 1225/2009 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.

         Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 21. ledna 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 323, 3.12.2008, s. 62.

      (4)  Úř. věst. L 244, 8.9.2012, s. 27.

      (5)  Úř. věst. C 60, 1.3.2013, s. 9.

      (6)  Úř. věst. C 351, 30.11.2013, s. 27.

      (7)  http://madb.trade.cec.eu.int:8080/madb/atDutyOverviewPubli.htm.

      (8)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx.

      (9)  http://www.ihs.com/products/chemical/planning/ceh/citric-acid.aspx. Citace vycházejí z veřejně dostupné části zprávy.

      (10)  Viz 61. bod odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 488/2008 (Úř. věst. L 143, 3.6.2008, s. 13).

      (11)  Úř. věst. C 351, 30.11.2013, s. 27.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, CHAR 04/39, 1049 Brussels, Belgie.

      (13)  Viz strana 75 v tomto čísle Úředního věstníku.

      PŘÍLOHA
      Obchodní faktura doprovázející zboží, které prodávají společností do Evropské unie a které podléhá závazku, musí obsahovat tyto prvky:

                  1.

                  Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA DOPROVÁZEJÍCÍ ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍ ZÁVAZKU“.

                  2.

                  Název společnosti, která obchodní fakturu vystavila.

                  3.

                  Číslo obchodní faktury.

                  4.

                  Datum vydání obchodní faktury.

                  5.

                  Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Evropské unie.

                  6.

                  Přesný popis zboží, včetně:

                              —

                              kódového čísla výrobku (Product Code Number – PCN), používaného pro účely závazku,

                              —

                              jasného popisu zboží odpovídajícího dotčenému PCN,

                              —

                              podnikového kódového čísla výrobku (CPC),

                              —

                              kódu TARIC,

                              —

                              množství (v tunách).

                  7.

                  Popis podmínek prodeje, včetně:

                              —

                              ceny za tunu,

                              —

                              příslušných platebních podmínek,

                              —

                              příslušných dodacích podmínek,

                              —

                              celkových slev a rabatů.

                  8.

                  Název společnosti, která působí jako dovozce v Evropské unii, pro kterou byla obchodní faktura přiložená ke zboží podléhajícímu závazku danou společností přímo vystavena.

                  9.

                  Jméno odpovědného pracovníka společnosti, který vystavil obchodní fakturu, a podepsané prohlášení tohoto znění:
                  „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej zboží uvedeného na této faktuře pro přímý vývoz do Evropské unie se provádí v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého společností [SPOLEČNOST] a přijatého Evropskou komisí prováděcím rozhodnutím (EU) 2015/87. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 403/2014 ze dne 22. dubna 2014 , kterým se stanoví přídělové koeficienty pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót, o něž bylo zažádáno od 1. do 7. dubna 2014 , a kterým se pozastavuje podávání žádostí o tyto licence

text:
               23.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 119/62

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 403/2014
   ze dne 22. dubna 2014,
   kterým se stanoví přídělové koeficienty pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci některých celních kvót, o něž bylo zažádáno od 1. do 7. dubna 2014, a kterým se pozastavuje podávání žádostí o tyto licence
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (3), a zejména na čl. 5 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané příslušným orgánům od 1. do 7. dubna 2014 v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009 a prováděcím nařízením Komise (EU) č. 170/2013 ze dne 25. února 2013, kterým se stanoví přechodná opatření v odvětví cukru z důvodu přistoupení Chorvatska (4), překračují množství dostupná pro pořadová čísla 09.4321.

               (2)

               V souladu s nařízením (ES) č. 1301/2006 by proto měl být stanoven přídělový koeficient umožňující vydávání licencí pro pořadová čísla 09.4321. Podávání dalších žádostí o licence pro toto pořadové číslo by mělo být v souladu s nařízením (ES) č. 891/2009 pozastaveno až do konce hospodářského roku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Množství, na která byly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 891/2009 a prováděcího nařízení (EU) č. 170/2013 od 1. do 7. dubna 2014, se vynásobí přídělovými koeficienty uvedenými v příloze tohoto nařízení.
   2.   Podávání dalších žádostí o licence, jež odpovídají pořadovým číslům uvedeným v příloze, se pozastavuje do konce hospodářského roku 2013/2014.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. dubna 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,
         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.

      (4)  Úř. věst. L 55, 27.2.2013, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Koncesní cukr CXL
      Hospodářský rok 2013/2014
      Žádosti podané od 1. do 7. dubna 2014

                  Pořadové číslo

                  Země

                  Přídělový koeficient
                  (%)

                  Další žádosti

                  09.4317

                  Austrálie

                  —

                  pozastaveno

                  09.4318

                  Brazílie

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  —

                  pozastaveno

                  09.4320

                  Ostatní třetí země

                  —

                  pozastaveno

                  09.4321

                  Indie

                  15,8701

                  pozastaveno

      Cukr z balkánských zemí
      Hospodářský rok 2013/2014
      Žádosti podané od 1. do 7. dubna 2014

                  Pořadové číslo

                  Země

                  Přídělový koeficient
                  (%)

                  Další žádosti

                  09.4324

                  Albánie

                  —

                  09.4325

                  Bosna a Hercegovina

                  (1)

                  09.4326

                  Srbsko

                  (1)

                  09.4327

                  Bývalá jugoslávská republika Makedonie

                  —

      Přechodná opatření, cukr výjimečného a průmyslového dovozu
      Hospodářský rok 2013/2014
      Žádosti podané od 1. do 7. dubna 2014

                  Pořadové číslo

                  Druh

                  Přídělový koeficient
                  (%)

                  Další žádosti

                  09.4367

                  Přechodná opatření (Chorvatsko)

                  —

                  pozastaveno

                  09.4380

                  Výjimečný

                  —

                  09.4390

                  Průmyslový

                  —

         —: Nevztahuje se na tuto zemi: Komisi nebyla zaslána žádná žádost o licenci.

            (1)
          Nevztahuje se na tuto zemi: Žádosti nepřesahují dostupná množství a vyhovuje se jim v plném rozsahu.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1104 ze dne 8. července 2015, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 237/2012, pokud jde o novou formu přípravku z alfa-galaktosidázy (ES 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604) (držitel povolení Kerry Ingredients and Flavours) (Text s významem pro EHP)

text:
               9.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 181/61

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1104
   ze dne 8. července 2015,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 237/2012, pokud jde o novou formu přípravku z alfa-galaktosidázy (ES 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604) (držitel povolení Kerry Ingredients and Flavours)
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

               (2)

               Používání přípravku z alfa-galaktosidázy (ES 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604) bylo povoleno na dobu deseti let pro výkrm kuřat prováděcím nařízením Komise (EU) č. 237/2012 (2) a pro výkrm menšinových druhů drůbeže a pro odchov kuřat a kuřice prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1365/2013 (3).

               (3)

               Držitel povolení požádal v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003 o změnu podmínek povolení tak, aby zahrnovaly kapalnou formu přípravku z alfagalaktosidázy a endo-1,4-beta-glukanázy určenou k použití jako doplňková látka pro výkrm kuřat. K žádosti byly přiloženy příslušné podpůrné údaje. Komise žádost zaslala Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“).

               (4)

               Úřad dospěl ve svém stanovisku ze dne 28. října 2014 (4) k závěru, že kapalná forma přípravku z alfa-galaktosidázy (EC 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604) nemá nežádoucí účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví ani na životní prostředí a může příznivě ovlivnit užitkovost u výkrmu kuřat. Úřad nepovažuje za nutné žádné zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

               (5)

               Posouzení přípravku z alfa-galaktosidázy (EC 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604) prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Stávající povolení by proto mělo být změněno tak, aby zahrnovalo novou formu přípravku.

               (6)

               Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 237/2012 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (7)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 237/2012 se nahrazuje zněním obsaženým v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 8. července 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 237/2012 ze dne 19. března 2012 o povolení přípravku z alfa-galaktosidázy (EC 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604) jako doplňkové látky pro výkrm kuřat (držitel povolení Kerry Ingredients and Flavours) (Úř. věst. L 80, 20.3.2012, s. 1).

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1365/2013 ze dne 18. prosince 2013 o povolení přípravku z alfa-galaktosidázy ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy z Aspergillus niger (CBS 120604) jako doplňkové látky pro výkrm menšinových druhů drůbeže a pro odchov kuřat a kuřice (držitel povolení Kerry Ingredients and Flavours) (Úř. věst. L 343, 19.12.2013, s. 31).

      (4)  EFSA Journal 2014; 12(11):3897.

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA

                        Identifikační číslo doplňkové látky

                        Jméno držitele povolení

                        Doplňková látka

                        Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

                        Druh nebo kategorie zvířat

                        Maximální stáří

                        Minimální obsah

                        Maximální obsah

                        Jiná ustanovení

                        Konec platnosti povolení

                        Jednotky aktivity/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

                           Kategorie: zootechnické doplňkové látky. Funkční skupina: látky zvyšující stravitelnost

                        4a17

                        Kerry Ingredients and Flavors

                        ALFA-galaktosidáza
                        EC 3.2.1.22
                        Endo-1,4-beta-glukanáza
                        EC 3.2.1.4

                           Složení doplňkové látky

                        Přípravek z alfa-galaktosidázy (EC 3.2.1.22) ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanázy (EC 3.2.1.4) z Aspergillus niger (CBS 120604), s minimální aktivitou:

                                    pevná forma

                                                —

                                                1 000 U (1) alfa-galaktosidázy/g

                                                —

                                                5 700 U (2) endo-1,4-beta-glukanázy/g

                                    kapalná forma

                                                —

                                                500 U alfa-galaktosidázy/g

                                                —

                                                2 850 U endo-1,4-beta-glukanázy/g

                           Charakteristika účinné látky

                        ALFA-galaktosidáza ze Saccharomyces cerevisiae (CBS 615.94) a endo-1,4-beta-glukanáza z Aspergillus niger (CBS 120604)

                           Analytická metoda
                            (3)

                        Pro stanovení:

                                    —

                                    alfa-galaktosidázy: kolorimetrická metoda založená na měření p-nitrofenolu uvolněného činností alfa-galaktosidázy ze substrátu p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranosidu;

                                    —

                                    endo-1,4-beta-glukanázy: kolorimetrická metoda, při které se měří barvivo rozpustné ve vodě uvolněné působením endo-1,4-beta-glukanázy z azurinem síťovaného substrátu betaglukanu ječmene.

                        Výkrm kuřat

                        —

                        50 U alfa-galaktosidázy
                        285 U endo-1,4-beta-glukanázy

                        —

                                    1.

                                    V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedena teplota při skladování, doba trvanlivosti a stabilita při peletování.

                                    2.

                                    Maximální doporučená dávka:

                                                —

                                                100 U alfa-galaktosidázy/kg

                                                —

                                                570 U endo-1,4-beta-glukanázy/kg.

                                    3.

                                    Bezpečnost: během manipulace se musí používat prostředky k ochraně dýchacích cest, bezpečnostní brýle a rukavice.

                        9. dubna 2022

         (1)  1 U je množství enzymu, které uvolní 1 mikromol p-nitrofenolu za minutu z p-nitrofenyl-alfa-galaktopyranosidu (pNPG) při pH 5,0 a teplotě 37 °C.

         (2)  1 U je množství enzymu, které uvolní 1 miligram redukujících cukrů (ekvivalenty glukózy) za minutu z beta-glukanu při pH 5,0 a teplotě 50 °C.

         (3)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports“