title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1278/2014 ze dne 1. prosince 2014 , kterým se mění nařízení (ES) č. 967/2006, (ES) č. 828/2009, (ES) č. 891/2009 a prováděcí nařízení (EU) č. 75/2013

text:
               2.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 346/26

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1278/2014
   ze dne 1. prosince 2014,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 967/2006, (ES) č. 828/2009, (ES) č. 891/2009 a prováděcí nařízení (EU) č. 75/2013
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 144 písm. c), čl. 144 písm. j), čl. 178 písm. b), čl. 178 písm. f), čl. 178 písm. h), článek 180 a čl. 182 odst. 4. a čl. 192 odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (EU) č. 1308/2013 stanoví prodloužení režimu kvót na cukr do dne 30. září 2017 a zavádí změny v tomto režimu. Je proto nezbytné upravit některá nařízení v odvětví cukru.

               (2)

               Z důvodů srozumitelnosti je nezbytné změnit čl. 4 odst. 1 písm. a) nařízení Komise (ES) č. 967/2006 (2) tak, aby přesně odpovídal čl. 140 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1308/2013, který stanoví, že průmyslový cukr, průmyslová izoglukóza nebo průmyslový inulin musí být dodány uživateli nejpozději dne 30. listopadu následujícího hospodářského roku.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 967/2006 stanoví lhůty, v nichž členské státy Komisi sdělují množství převedená podniky podle článku 141 nařízení (EU) č. 1308/2013. S ohledem na nové lhůty pro sdělení podniků členským státům stanovené v uvedeném článku je třeba lhůty stanovené v článku 17 nařízení (ES) č. 967/2006 odpovídajícím způsobem upravit.

               (4)

               Nařízení Komise (ES) č. 828/2009 (3) stanoví pravidla pro dovoz produktů v odvětví cukru čísla 1701 celního sazebníku v rámci preferenčních dohod do hospodářského roku 2014/2015. V čl. 4 odst. 4 uvedeného nařízení je obsažen seznam dokumentů, které se přikládají k žádostem o dovozní licence, a je stanoveno, že vývozní licence lze nahradit ověřenými kopiemi. S ohledem na technický vývoj a v zájmu zjednodušení postupů by měl být za určitých podmínek povolen elektronický přenos vývozních licencí.

               (5)

               Vzhledem k tomu, že dovozy podle některých preferenčních režimů nejsou předmětem omezeného množství kvóty, je vhodné usnadnit celní řízení tím, že se umožní běžná míra přípustné odchylky nejvýše 5 % u licencí pro preferenční dovozy cukru.

               (6)

               Nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 (4) pozměnilo nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (5) zavedením jiných kódů KN pro cukr. Tyto nové kódy KN již byly určeny výrobkům, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 828/2009 a nařízení Komise (ES) č. 891/2009 (6), a celní orgány členských států je již v praxi používají. Z tohoto důvodu je vhodné v uvedených nařízeních provést technickou úpravu zmíněných kódů KN.

               (7)

               Komise vypracovala informační systém, který umožňuje elektronickou správu dokumentů a postupů v rámci jejích interních pracovních postupů a jejích vztahů s orgány podílejícími se na společné zemědělské politice. Má se za to, že oznamovací povinnosti stanovené v nařízení (ES) č. 828/2009 lze splnit prostřednictvím uvedeného systému v souladu s nařízením Komise (ES) č. 792/2009 (7).

               (8)

               S přihlédnutím k podmínkám na trhu a prognózám, které existovaly v dané době, prováděcí nařízení Komise (EU) č. 75/2013 (8) stanovilo neuložení dodatečných dovozních cel pro některé produkty v odvětví cukru do konce hospodářského roku 2014/2015. S ohledem na prodloužení režimu kvót na cukr a vzhledem k tomu, že tržní prognózy se podstatně nezmění do konce režimu kvót, by mělo být neuložení dodatečných dovozních cel na tyto produkty v odvětví cukru prodlouženo do dne 30. září 2017.

               (9)

               Nařízení (ES) č. 967/2006, (ES) č. 828/2009, (ES) č. 891/2009 a prováděcí nařízení (EU) č. 75/2013 by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny.

               (10)

               Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změny nařízení (ES) č. 967/2006
   Nařízení (ES) č. 967/2006 se mění takto:

               1)

               Ustanovení čl. 4 odst. 1 písm. a) se nahrazuje tímto:

                           „a)

                           dodána zpracovateli nejpozději dne 30. listopadu následujícího hospodářského roku za účelem použití k výrobě výrobků uvedených v příloze;“

                     ;

               2)

               V článku 17 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

                           „a)

                           nejpozději dne 15. září množství řepného cukru, inulinového sirupu a třtinového cukru za běžný hospodářský rok, která mají být převedena do následujícího hospodářského roku;“

                     .

         Článek 2
   Změny nařízení (ES) č. 828/2009
   Nařízení (ES) č. 828/2009 se mění takto:

               1)

               Článek 4 se mění takto:

                           a)

                           v odstavci 4 se doplňuje nový pododstavec, který zní:
                           „Namísto originálů předkládaných na podporu žádosti o dovozní licence lze předložit elektronické nebo faxové kopie vývozních licencí uvedených v písmenu b) prvního pododstavce nebo ověřených kopií uvedených v druhém pododstavci, pokud jsou originály žadatelem předloženy příslušným orgánům členských států v místě celního odbavení dovozní licence před celním odbavením zboží, na něž se vztahují dovozní licence vydané na základě elektronických nebo faxových kopií.“;

                           b)

                           v odstavci 6 se slovo „dokument“ nahrazuje slovy „originál dokumentu nebo elektronický či faxový dokument“;

                           c)

                           doplňuje se odstavec 7, který zní:
                           „7.   Ustanovení čl. 48 odst. 1 a 4 nařízení (ES) č. 376/2008 se nepoužije, pokud množství cukru dovezené na základě tohoto nařízení přesahuje nejvýše o 5 % množství uvedené v dovozní licenci. Toto dodatečné množství se považuje za dovezené na základě uvedené licence“;

               2)

               Článek 8 se mění takto:

                           a)

                           v prvním pododstavci se kód KN „1701 11 10“ nahrazuje kódy „1701 13 10, 1701 14 10“,

                           b)

                           v druhém pododstavci se kód KN „1701 11 90“ nahrazuje kódy „1701 13 90, 1701 14 90“,

               3)

               V článku 9 se odstavec 6 nahrazuje tímto:
               „6.   Oznámení uvedená v tomto nařízení se podávají v souladu s nařízením Komise (ES) č. 792/2009 (9)..
         Článek 3
   Změny nařízení (ES) č. 891/2009
   Nařízení (ES) č. 891/2009 se mění takto:

               1)

               V čl. 13 odst. 1 se kód KN „1701 11 90“ nahrazuje kódy „1701 13 90, 1701 14 90“;

               2)

               V příloze I části I se kód KN „1701 11 10“ nahrazuje kódy „1701 13 10 a 1701 14 10“.

         Článek 4
   Změna prováděcího nařízení (EU) č. 75/2013
   V článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 75/2013 se den „30. září 2015“ nahrazuje dnem „30. září 2017“.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 1. prosince 2014.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 967/2006 ze dne 29. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o výrobu cukru nad rámec kvóty (Úř. věst. L 176, 30.6.2006, s. 22).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 828/2009 ze dne 10. září 2009, kterým se pro hospodářské roky 2009/10 až 2014/15 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů v odvětví cukru čísla 1701 celního sazebníku v rámci preferenčních dohod (Úř. věst. L 240, 11.9.2009, s. 14).

      (4)  Nařízení Komise (EU) č. 1006/2011 ze dne 27. září 2011, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282, 28.10.2011, s. 1).

      (5)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

      (6)  Nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82).

      (7)  Nařízení Komise (ES) č. 792/2009 ze dne 31. srpna 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro předávání informací a dokumentů členskými státy Komisi v rámci provádění společné organizace trhů, režimu přímých plateb, propagace zemědělských produktů a režimů platných pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři (Úř. věst. L 228, 1.9.2009, s. 3).

      (8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 75/2013 ze dne 25. ledna 2013, kterým se stanoví odchylka od nařízení (ES) č. 951/2006, pokud jde o uplatňování reprezentativních cen a dodatečných dovozních cel pro některé produkty v odvětví cukru, a zrušuje prováděcí nařízení (EU) č. 892/2012, kterým se stanoví reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru na hospodářský rok 2012/2013 (Úř. věst. L 26, 26.1.2013, s. 19).

      (9)  Nařízení Komise (ES) č. 792/2009 ze dne 31. srpna 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro předávání informací a dokumentů členskými státy Komisi v rámci provádění společné organizace trhů, režimu přímých plateb, propagace zemědělských produktů a režimů platných pro nejvzdálenější regiony a menší ostrovy v Egejském moři (Úř. věst. L 228, 1.9.2009, s. 3).“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1010/2011 ze dne 12. října 2011 , kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání vývozních licencí, kterým se zamítají žádosti o vydání vývozních licencí a pozastavuje příjem žádostí o vývozní licence pro cukr a isoglukózu nepodléhající kvótám

text:
               13.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 268/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1010/2011
   ze dne 12. října 2011,
   kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání vývozních licencí, kterým se zamítají žádosti o vydání vývozních licencí a pozastavuje příjem žádostí o vývozní licence pro cukr a isoglukózu nepodléhající kvótám
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o založení Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na článek 7e ve spojení s čl. 9 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle čl. 61 prvního pododstavce písm. d) nařízení (ES) č. 1234/2007 se může cukr vyrobený během hospodářského roku nad rámec kvóty podle článku 56 uvedeného nařízení vyvézt pouze v rámci množstevního omezení stanoveného Komisí.

               (2)

               Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 372/2011 ze dne 15. dubna 2011, kterým se stanoví množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám do konce hospodářského roku 2011/12 (3), stanoví výše uvedená omezení. Toto nařízení se použije až od 1. ledna 2012, a tudíž bude množstevní omezení pro vývoz cukru a isoglukózy nepodléhající kvótám do konce hospodářského roku 2011/12 k dispozici až od tohoto data.

               (3)

               Pro množství, o něž bylo požádáno dne od 3. října 2011 do 7. října 2011, by proto měl být na hospodářský rok 2011/12 stanoven nulový koeficient přidělení a příjem žádostí o vývozní licence na cukr a isoglukózu by měl být pozastaven. V souladu s tím by měly být rovněž zamítnuty všechny žádosti o vývozní licence na cukr a isoglukózu na hospodářský rok 2011/12 předložené 10. až 14. října 2011.

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Vývozní licence na cukr a isoglukózu nepodléhající kvótám, o které byly podány žádosti ode dne 3. října 2011 do dne 7. října 2011, se vydají na hospodářský rok 2011/12 na požadovaná množství vynásobená koeficientem přidělení 0 %.
   2.   Žádosti o vývozní licence na cukr a isoglukózu nepodléhající kvótám podané dne 10. až 14. října 2011 na hospodářský rok 2011/12 se zamítají.
   3.   Příjem žádostí o vývozní licence na cukr a isoglukózu nepodléhající kvótám se na hospodářský rok 2011/12 pozastavuje na období od 17. října 2011 do 31. prosince 2011.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 12. října 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 102, 16.4.2011, s. 8.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 695/2011 ze dne 19. července 2011 o vydávání dovozních licencí a o přidělení dovozních práv pro žádosti podané během prvních sedmi dnů července 2011 v rámci celních kvót pro drůbeží maso otevřených nařízením (ES) č. 616/2007

text:
               20.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 189/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 695/2011
   ze dne 19. července 2011
   o vydávání dovozních licencí a o přidělení dovozních práv pro žádosti podané během prvních sedmi dnů července 2011 v rámci celních kvót pro drůbeží maso otevřených nařízením (ES) č. 616/2007
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (dále jen „jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 616/2007 (3) byly otevřeny celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí.

               (2)

               Žádosti o dovozní licence podané v případě skupin 1, 2, 4, 6, 7 a 8 během prvních sedmi dnů července 2011 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2011 převyšují pro některé kvóty dostupná množství. Je proto třeba stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství.

               (3)

               Žádosti o dovozní práva podané během prvních sedmi dnů července 2011 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2011 převyšují v případě skupiny 5 dostupná množství. Je proto třeba stanovit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva přidělena, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadovaná množství,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2011 v případě skupin 1, 2, 4, 6, 7 a 8 se vztahují koeficienty přidělení uvedené v příloze tohoto nařízení.
   2.   Na žádosti o dovozní práva podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 v případě skupiny 5 pro podobdobí od 1. října do 31. prosince 2011 se vztahují koeficienty přidělení uvedené v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. července 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. července 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 142, 5.6.2007, s. 3.

      PŘÍLOHA

                  Číslo skupiny

                  Pořadové číslo

                  Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní licence podané pro podobdobí od 1.10.2011 do 31.12.2011
                  (v %)

                  1

                  09.4211

                  0,555327

                  6

                  09.4216

                  0,671918

                  Číslo skupiny

                  Pořadové číslo

                  Koeficient přidělení pro žádosti o dovozní práva podané pro podobdobí od 1.10.2011 do 31.12.2011
                  (v %)

                  5

                  09.4215

                  1,377411


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 977/2012 ze dne 23. října 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               24.10.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 294/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 977/2012
   ze dne 23. října 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. října 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  32,3

                  MA

                  58,6

                  MK

                  36,4

                  ZZ

                  42,4

                  0707 00 05

                  MK

                  30,8

                  TR

                  122,6

                  ZZ

                  76,7

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  87,6

                  CL

                  85,7

                  TR

                  86,6

                  ZA

                  88,2

                  ZZ

                  87,0

                  0806 10 10

                  BR

                  282,8

                  MK

                  80,9

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  168,6

                  0808 10 80

                  AR

                  216,2

                  CL

                  133,2

                  MK

                  29,8

                  NZ

                  141,2

                  ZA

                  142,9

                  ZZ

                  132,7

                  0808 30 90

                  CN

                  58,8

                  TR

                  112,5

                  ZZ

                  85,7

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 871/2013 ze dne 2. září 2013 , kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky

text:
               12.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 243/2

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 871/2013
   ze dne 2. září 2013,
   kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1   Stávající opatření

               (1)

               V prosinci 2009 uložila Evropská Komise (dále jen „Komise“) nařízením (EU) č. 1247/2009 (2) (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).

               (2)

               V červnu 2010 uložila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 (3) konečné antidumpingové clo 64,3 % ze stejného dovozu. Uvedená opatření budou dále uváděna jako „platná opatření“ a šetření, na jehož základě byla platná opatření uložena, bude dále uváděno jako „původní šetření“.

               (3)

               V lednu 2012 rozšířila Rada prováděcím nařízením (EU) č. 14/2012 (4) na základě šetření ohledně obcházení podle článku 13 základního nařízení platná opatření na dovoz dotčeného výrobku zasílaného z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie.

         1.2   Žádost

               (4)

               V listopadu 2012 obdržela Komise žádost podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, aby prošetřila možné obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících nejméně 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR a aby zavedla celní evidenci tohoto dovozu.

               (5)

               Žádost podala společnost Plansee SE (dále jen „Plansee“), výrobce určitých drátů z molybdenu v Unii, která se účastnila původního šetření.

               (6)

               Žádost obsahovala dostatečné přímé důkazy o tom, že antidumpingová opatření na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR jsou obcházena dovozem určitých mírně upravených drátů z molybdenu obsahujících 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, pocházejících z ČLR.

         1.3   Zahájení řízení

               (7)

               Poté, co bylo po konzultaci s poradním výborem shledáno, že existují dostatečné přímé důkazy pro zahájení šetření podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, zahájila Komise od 21. prosince 2012 nařízením (EU) č. 1236/2012 (5) (dále jen „zahajovací nařízení“) šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz některých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR a také uložila celním orgánům, aby evidovaly dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód TARIC 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky do Unie.

         1.4   Dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření

               (8)

               Dotčený výrobek je stejný jako ten, který byl definován v původním šetření, tedy drát molybdenu obsahující nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm (dále jen „čistý molybden“), pocházející z ČLR, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00.

               (9)

               Výrobek, který je předmětem šetření, tedy výrobek, jímž jsou opatření údajně obcházena, je stejný jako výrobek definovaný v 7. bodě odůvodnění obsahující 97 % nebo více, ale ne více než 99,95 % molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházející z ČLR.

         1.5   Šetření a strany dotčené šetřením

               (10)

               Komise úředně vyrozuměla orgány ČLR o zahájení šetření a rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům v ČLR a všem známým dotčeným dovozcům v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost se písemně vyjádřit, objasnit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v zahajovacím nařízení. Všechny strany byly informovány o tom, že odmítnutí spolupráce by mohlo vést k použití článku 18 základního nařízení a k tomu, že by zjištění vycházela pouze z dostupných údajů.

               (11)

               Dva vyvážející výrobci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jedna z těchto společností, která rovněž spolupracovala v průběhu původního šetření, je skutečným vyvážejícím výrobcem výrobku, který je předmětem šetření. Pokud jde o druhou společnost, ta o prodeji výrobku, který je předmětem šetření, neposkytla žádné informace. Její vyjádření proto nebylo zohledněno.

               (12)

               Čtyři dovozci zaslali Komisi vyplněný dotazník. Jeden z nich neposkytl žádné informace dovozu výrobku, který je předmětem šetření, přičemž vyšlo najevo, že drát z molybdenu používá.

               (13)

               Komise provedla šetření na místě, přímo v prostorách dvou závodů spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce:

                           —

                           Jinduicheng Molybdenum Co., Ltd., No88, Jinye 1st Road, Hi-Tech Industry Developing Zone, Si-an, provincie Šen-si, Čínská lidová republika (dále jen „JDC“),

                           —

                           Jinduicheng GuangMing Co., Ltd., No104 Mihe Road, okres Zhoucun, městská prefektura C’-po, Čínská lidová republika,

                     a v prostorách tohoto dovozce do Unie:

                           —

                           GTV Verschleißschutz GmbH, Vor der Neuwiese 7, D-57629 Luckenbach, Německo (dále jen „GTV“).

               (14)

               Zbývající tři dovozce Komise nenavštívila, ale jejich vyjádření byla v průběhu šetření řádně prozkoumána.

         1.6   Šetření a období, o nichž se podává zpráva

               (15)

               Období šetření bylo stanoveno od 1. ledna 2008 do 30. září 2012 s cílem prověřit údajnou změnu obchodních toků. Období, o němž se podává zpráva, zahrnovalo období od 1. října 2011 do 30. září 2012, kdy mělo být vyšetřeno, zda je dovoz uskutečňován za ceny nižší, než je cena nepůsobící újmu stanovená v průběhu šetření, na jehož základě byla uložena stávající opatření, a zda dochází k dumpingu.

         2.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

   2.1   Obecné informace

               (16)

               V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení se posouzení existence praktik možného obcházení uskutečnilo postupnou analýzou těchto skutečností:

                           1)

                           zda došlo ke změně obchodních toků mezi ČLR a Unií;

                           2)

                           zda je tato změna způsobena praktikami, zpracovatelskými procesy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla;

                           3)

                           zda existují důkazy o újmě nebo o maření vyrovnávacích účinků cla, pokud jde o ceny, případně množství výrobku, který je předmětem šetření, a

                           4)

                           zda existují důkazy o dumpingu ve vztahu k běžné hodnotě, která byla dříve v případě nutnosti stanovena pro obdobný výrobek, v souladu s ustanoveními článku 2 základního nařízení.

         2.2   Mírná úprava a základní vlastnosti

               (17)

               Šetření ukázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, je drát vyrobený z molybdenu (99,6 % až 99,7 %) a obvykle z lanthanu („La“) (0,25 % až 0,35 %). Tato slitina obsahuje další chemické prvky a je známá pod názvem „obohacený molybden“ nebo „MoLa“ nebo „ML“. Dotčený výrobek i výrobek, který je předmětem šetření, jsou v současnosti kódu KN 8102 96 00. Jak je vysvětleno níže, šetření nezjistilo ve výrobním procesu výrobku, který je předmětem šetření, a dotčeného výrobku žádný rozdíl, kromě toho, že při míchání se do čistého molybdenu přidá malé množství lanthanu. Spolupracující vyvážející výrobce navíc potvrdil, že náklady na výrobu výrobku, který je předmětem šetření, jsou obdobné jako náklady na výrobu dotčeného výrobku. To znamená, že pro vyvážejícího výrobce nepředstavuje výroba výrobku, který je předmětem šetření, žádný hospodářský zisk, kromě toho, že se vyhne platným opatřením. Dále bylo zjištěno, že poté, co byla uložena prozatímní opatření, přešli uživatelé dotčeného výrobku na výrobek, který je předmětem šetření, z čehož vyplývá, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje z hlediska uživatele rozdíl.

               (18)

               Jak bylo zmíněno v 15. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení, dotčený výrobek se používá převážně jako materiál k pokovování při výrobě automobilových dílů (např. převodovek), leteckých dílů nebo jako elektrické kontakty. Nejvíce se obchoduje s výrobky o průměrech 2,31 mm a 3,17 mm, které se používají k nástřiku plamenem nebo elektrickým obloukem.

               (19)

               Tři strany namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají rozdílné základní vlastnosti. Na žádost dvou z nich se v dubnu 2013 konalo za přítomnosti společností GTV, JDC a Plansee konfrontační slyšení, kterému předsedal úředník pro slyšení. Jak je podrobně vysvětleno níže, zaměřilo se toto slyšení především na údajné technické rozdíly mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, a na hospodářské důvody opravňující k uvedení výrobku, který je předmětem šetření, na trh Unie.

               (20)

               Společnosti GTV a JDC při slyšení i písemně namítly, že výrobek, který je předmětem šetření, má rozdílné základní fyzikální vlastnosti, které se výrazně liší od dotčeného výrobku. Přesněji tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem výrazně lepší kujnost, tedy schopnost materiálu být podélně tažen k dosažení redukce průřezu bez vzniku trhlin v průběhu působení tažné síly, zvláště pak jsou zlepšeny parametry prodloužení a schopnost povlakování.

               (21)

               Aby podpořily svá tvrzení, předložily tyto dvě strany řadu článků a studií, které měly prokázat, že legováním molybdenem a lanthanem lze u výrobku dosáhnout lepší odolnosti proti křehkolomovým vadám a lepšího prodloužení než u dotčeného výrobku. Tyto strany také tvrdily, že údaje zveřejněné na internetových stránkách společnosti Plansee dokazují, že výrobek, který je předmětem šetření, má ve srovnání s dotčeným výrobkem lepší vlastnosti.

               (22)

               Pokud jde o vlastnosti výrobku, navrhla společnost Plansee pověřit nezávislý institut, aby porovnal dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, aby bylo možné posoudit, zda mají rozdílné základní vlastnosti.

               (23)

               Po slyšení byla výše uvedená žádost posouzena na základě důkazů shromážděných během šetření, především objednávek k nákupu, které dovozci zaslali vyvážejícímu výrobci, vysvětlení, která vyvážející výrobce podal ohledně výrobního procesu, chemického složení, tažných vlastností a prodloužení uvedených na osvědčeních o jakosti, na základě obchodních faktur vydaných vyvážejícím výrobcem a chybějících obchodních informacích o lepších vlastnostech výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku, který je zasílán zákazníkům. Veškeré údaje potvrdily, že lepší vlastnosti nebyly zákazníky žádány ani nebyly výrobcem výrobku, který je předmětem šetření, poskytnuty. Dospělo se proto k závěru, že názor odborníka není třeba. Následně byla žádost zamítnuta.

               (24)

               V tomto ohledu šetření potvrdilo, že zlepšené vlastnosti uvedené ve 20. bodě odůvodnění závisí na obsahu lanthanu a na tom, zda se použije optimalizovaný výrobní proces. Spolupracující vyvážející výrobce však neprokázal, že u výrobku, který je předmětem šetření a který byl během období šetření vyvezen do Unie, použil optimalizovaný výrobní proces. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.

               (25)

               Jedna strana tvrdila, že výrobek, který je předmětem šetření, má zlepšenou schopnost povlakování. Tato strana však nepředložila dostatečné důkazy, které by její tvrzení podpořily. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.

               (26)

               Dvě strany tvrdily, že výrobek, který je předmětem šetření, má lepší lomovou houževnatost. To znamená, že při odvíjení v metalizační pistoli se drát nikdy nezlomí. Tyto strany však nebyly na požádání schopny předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na jeho podporu nebylo toto tvrzení zohledněno.

               (27)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, nemá ve srovnání s dotčeným výrobkem rozdílné vlastnosti.

               (28)

               Navíc důkazy shromážděné během kontrolních návštěv svědčí o tom, že uživatelé/dovozci při objednávání výslovně nežádali o výrobek s údajnými lepšími fyzikálními vlastnostmi, které jsou popsány ve 20. bodě odůvodnění. Nikdo z nich nežádal o určitý obsah lanthanu, ale všichni měli zájem o nejméně 99 % čistého molybdenu. Jen jeden zákazník měl specifické požadavky na fyzikální vlastnosti ohledně parametrů prodloužení a tažnosti. V tomto případě vyvážející výrobce parametry otestoval a poskytnul zákazníkovi osvědčení o jakosti. Jelikož byla tato osvědčení dodána i k dotčenému výrobku, bylo možné parametry těchto dvou výrobků porovnat. Srovnání ukázalo, že požadavky na prodloužení a tažnost byly pro oba výrobky totožné.

               (29)

               Šetření také prokázalo, že vyvážející výrobce neinformoval trh ani své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedl mírně upravené dráty ze slitiny MoLa na trh jako nový nebo rozdílný výrobek.

               (30)

               Na základě patentu registrovaného společností Plansee v lednu 1996 tvrdila jedna strana, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou dva rozdílné výrobky. Analýza tohoto tvrzení ukázala, že patent se netýká výrobku, který je předmětem šetření, ale použití slitiny molybdenu jako vodiče k přívodu elektrického proudu u žárovek, elektronek a podobných součástek. Průměr tohoto typu výrobku je navíc menší než průměr popsaný u výrobku, který je předmětem šetření. Jak bylo také zmíněno ve 24. bodě odůvodnění, údajné zlepšené vlastnosti drátu ze slitiny MoLa oproti dotčenému výrobku závisí na použití optimalizovaného výrobního postupu. Toto tvrzení se proto zamítá.

               (31)

               Je proto třeba učinit závěr, že z hlediska spotřebitele jsou dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, velmi podobné.

               (32)

               Jedna strana tvrdila, že obchodní nabídky na internetových stránkách společnosti Plansee ukazují, že nabízí výrobek, který je předmětem šetření, nejen pro použití při žárovém stříkání kovů, ale i v řadě dalších oblastí (tj. jako součástky žárovek nebo v odvětví drátového řezání). Společnost Plansee však uvedla, že obchodní informace zveřejněné na jejich internetových stránkách se týkají průměrů, které jsou schopni dodat. Šetření také ukázalo, že objem prodeje společnosti Plansee v jiných oblastech je velmi omezený (tj. ve srovnání s prodejem dotčeného výrobku tvoří méně než 2 % celkového množství). Proto bylo toto tvrzení zamítnuto.

               (33)

               Jedna strana tvrdila, že společnost Plansee už výrobek, který je předmětem šetření, vyráběla, když podala stížnost, která byla podnětem k zahájení původního šetření, a jelikož se společnost Plansee domnívá, že výrobek, který je předmětem šetření, a dotčený výrobek mají stejné základní vlastnosti, měla tento výrobek zahrnout do původního šetření. Jak je však vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, šetření potvrdilo, že tento konkrétní drát ze slitiny MoLa se od výrobku, který je předmětem šetření, liší. Průměr výrobku je celkově menší než 1 mm a používá se převážně v odvětví výroby osvětlení. Jak je uvedeno níže v tabulce 1, dovoz výrobku, který je předmětem šetření, byl zahájen až poté, co byla na dotčený výrobek uložena prozatímní opatření. Vzhledem k tomu, že během období původního šetření nedošlo k dovozu výrobku, který je předmětem šetření, nebyl důvod zahrnout tento výrobek mezi šetřené výrobky. Toto tvrzení proto bylo zamítnuto jako neopodstatněné.

               (34)

               Jedna strana tvrdila, že snížení možného obsahu molybdenu z 99,95 % na 97 % se bude týkat řady druhů slitin molybdenu a následkem toho by tyto výrobky nebyly dostupné na trhu v Unii (např. pro trh s taženým drátem). Za prvé tato strana neposkytla žádné důkazy na podporu tohoto tvrzení. Za druhé šetření ukázalo, že jen jeden vyvážející výrobce vyvážel během období šetření do Unie slitinu MoLa a kromě toho žádné jiné slitiny, které by mohly být definovány jako výrobek, který je předmětem šetření. Za třetí šetření ukázalo, že trh v Unii v oblasti opakovaného tažení a prodeje slitin molybdenu je velmi omezený. A za čtvrté rozšíření opatření neznemožní dovoz výrobku, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               (35)

               Pokud jde o to, zda úprava zmíněná v 19. bodě odůvodnění změnila základní vlastnosti dotčeného výrobku, bylo z údajů poskytnutých spolupracujícími stranami analyzovanými ve 24. až 34. bodě odůvodnění zjištěno, že výrobek, který je předmětem šetření, má stejné fyzikální vlastnosti a možnosti použití jako dotčený výrobek.

               (36)

               Následně bylo zjištěno, že mezi výrobkem, který je předmětem šetření, a dotčeným výrobkem neexistují žádné relevantní rozdíly ve fyzikálních vlastnostech. Proto byl učiněn závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, se považuje za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

               (37)

               Proto je třeba učinit závěr, že výrobek, který je předmětem šetření, je ve srovnání s dotčeným výrobkem jen mírně upraven a pro jeho dovoz neexistuje jiný hospodářský důvod než snaha obejít platná antidumpingová cla.

         2.3   Změna obchodních toků

   2.3.1   Dovoz drátů z molybdenu do Unie

               (38)

               Informace o dovozu do Unie nebylo možné získat přímo z údajů Eurostatu, protože kód KN, pod který spadal výrobek, který je předmětem šetření, zahrnoval kromě tohoto i jiné výrobky. Vzhledem k chybějícím statistikám dovozu výrobku, který je předmětem šetření, byly údaje Eurostatu upraveny podle metody navrhované v žádosti. Podobně byl objem dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie stanoven na základě odhadu spotřeby drátů z molybdenu v Unii upravené podle celkového objemu výroby dotčeného výrobku v Unii. Bylo zjištěno, že pro získání údajů o výrobku, který je předmětem šetření, je tato metoda spolehlivá.

               (39)

               Jak bylo uvedeno v 11. bodě odůvodnění, jen jeden vyvážející výrobce v ČLR při šetření spolupracoval. Na základě srovnání údajů poskytnutých tímto vyvážejícím výrobcem s upravenými údaji z Eurostatu zmíněnými v předchozím bodě odůvodnění bylo stanoveno, že tato společnost představovala během období šetření většinu celkového dovozu výrobku, který je předmětem šetření, do Unie, a byla proto, pokud jde o celkový dovoz drátů z molybdenu do Unie, považována za reprezentativní.

               (40)

               Jak je uvedeno v tabulce níže, dovoz dotčeného výrobku do Unie byl ihned po uložení konečných opatření v červnu 2010 zastaven a bezprostředně nahrazen dovozem výrobku, který je předmětem šetření.

                  Tabulka 1

                  Vývoj dovozu dotčeného výrobku a výrobku, který je předmětem šetření, pocházejícího z ČLR

                           Dovoz do Unie

                           2008

                           2009

                           1.1.2010 (7) – 16.6.2010

                           17.6.2010 (8) – 31.12.2010

                           2010

                           2011

                           RP (9)

                           Celkový dovoz – (v tunách, indexováno) (6)

                           100

                           31

                           10

                           17

                           27

                           128

                           99

                           Celkový dovoz (v %)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Dotčený výrobek (v %)

                           100

                           100

                           20

                           0

                           7

                           0

                           0

                           Výrobek, který je předmětem šetření (%)

                           0

                           0

                           80

                           100

                           93

                           100

                           100

                                          Zdroj:

                                       Vyjádření společností JDC

               (41)

               Šetření prokázalo, že strany, které koupily výrobek, který je předmětem šetření, poté, co bylo uloženo prozatímní clo, kupovaly před uložením opatření výrobek, který je předmětem šetření. Tyto strany koupily během období, o němž se podává zpráva, 99,8 % celkového množství výrobku, který je předmětem šetření.

               (42)

               Dvě zúčastněné strany namítly, že projekt na vývoj výrobku, který je předmětem šetření, začal v ČLR už v roce 2007 a vývoz výrobku, který je předmětem šetření, tak nesouvisel s opatřeními uloženými na dotčený výrobek. Šetření však neprokázalo významnost takového projektu. Zúčastněné strany poskytly jeden e-mail, zápis z jedné telefonické konference a export vzorku výrobku, který je předmětem šetření, k další analýze. Tento projekt navíc nevedl k prodeji výrobku, který je předmětem šetření, do Unie před uložením prozatímních opatření na dotčený výrobek, tj. v říjnu 2010. Nicméně skutečnost, že projekt byl údajně zahájen v roce 2007, nemění nic na zjištění, že dotčený výrobek a výrobek, který je předmětem šetření, jsou podobné. V platnosti zůstává i závěr, ke kterému šetření dospělo, že pro vývoz výrobku, který je předmětem šetření, neexistuje jiný hospodářský důvod než uložení opatření na dotčený výrobek.

               (43)

               Šetření také prokázalo, že výrobek, který je předmětem šetření, se neprodával do zemí mimo Unii a že pouze omezené množství bylo během období šetření prodáno na čínském trhu, jak je uvedeno níže v tabulce 2.

                  Tabulka 2

                  Trh s výrobkem, který je předmětem šetření

                           2008

                           2009

                           1.1.2010–16.6.2010

                           17.6.2010–31.12.2010

                           2010

                           2011

                           1.10.2011–30.9.2012

                           Celkový obrat (indexováno) (10)

                           100

                           96

                           863

                           1 529

                           2 392

                           11 168

                           8 123

                           Tržby celkem (v %)

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Domácí prodej (ČLR) (v %)

                           100

                           100

                           5

                           4

                           4,2

                           0,4

                           2

                           Prodej v Unii (v %)

                           0

                           0

                           95

                           96

                           95,8

                           99,6

                           98

                           Prodej v ostatních zemích (v %)

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                           0

                                          Zdroj:

                                       Informace poskytnuté společností JDC

               (44)

               Na základě výše uvedených údajů se tvrzení zamítá.

         2.3.2   Závěr o změně obchodních toků

               (45)

               Celkový nárůst vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR do Unie poté, co byla uložena prozatímní a konečná opatření a současný pokles dovozu dotčeného výrobku tvořily změnu obchodních toků mezi ČLR a Unií.

         2.4   Povaha praktik obcházení a nedostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod

               (46)

               Ustanovení čl. 13 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s obcházením vyžaduje, aby byla změna obchodních toků způsobena praktikami, zpracovatelskými postupy nebo pracemi, pro něž neexistuje žádné dostatečné opodstatnění nebo hospodářský důvod kromě uložení cla.

               (47)

               Jak bylo zmíněno ve 45. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že došlo ke změně obchodních toků.

               (48)

               Jak bylo zmíněno ve 28. a 29. bodě odůvodnění, byl učiněn závěr, že ani vyvážející výrobce, ani dovozci neinformovali trh nebo své zákazníky o údajných výhodách výrobku, který je předmětem šetření, oproti dotčenému výrobku a neuvedli výrobek, který je předmětem šetření, na trh jako výrobek nový nebo rozdílný.

               (49)

               Navíc jak dotčený výrobek, tak výrobek, který je předmětem šetření, jsou používány jako dráty pro nástřik kovů v automobilovém odvětví a koneční uživatelé obou výrobků jsou totožní.

               (50)

               Jedna strana namítla, že výrobek, který je předmětem šetření, má při použití k nástřiku kovů výrazně lepší vlastnosti. Tyto zlepšené vlastnosti mají vliv na výkon při pokovování převodových dílů díky tomu, že minimalizuje přerušení výroby v důsledku křehkého lomu drátu. Šetření však prokázalo, že tato strana neuvedla výrobek, který je předmětem šetření, na trh, ani neinformovala své zákazníky o údajných rozdílných technických vlastnostech nebo o zlepšeních, která výrobek, který je předmětem šetření, přinesl. Zákazníci navíc o tato zlepšení výslovně nežádali. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.

               (51)

               Jedna strana tvrdila, že jeden uživatel přešel k výrobku, který je předmětem šetření, z důvodu technických nedostatků dotčeného výrobku. Tato strana však nebyla na požádání schopna předložit odpovídající dokumentaci. V důsledku chybějících důkazů na její podporu nebyla tato námitka zohledněna.

               (52)

               Společnost GTV tvrdila, že slitina MoLa používaná pro pokovování nástřikem má lepší výsledky, pokud jde o mikrotvrdost povlaku. To zabraňuje opotřebení v důsledku přenosu materiálu z povrchu součástky třením o protikus. Tato strana předložila výsledky testu z nezávislé laboratoře, který prokázal, že použití slitiny MoLa může zlepšit mikrotvrdost. Kvůli metodě použité nezávislou laboratoří však nebyl výsledek zaručený, protože test byl proveden jen na jedné šarži drátu, zatímco tato strana tvrdila, že další analýza testu by měla zahrnovat velké množství šarží. Navíc nebylo analyzováno chemické složení vzorku, který byl testován, což znamená, že není zaručeno, že ve zkoumané šarži byl skutečně výrobek, který je předmětem šetření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto jako neopodstatněné.

               (53)

               Kromě snahy vyhnout se uhrazení platného cla nevyšlo během šetření najevo žádné jiné opodstatnění nebo hospodářský důvod pro dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

               (54)

               Byl proto učiněn závěr, že vzhledem k neexistenci jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení je příčinou změny obchodních toků mezi ČLR a Unií uložení platných opatření.

         2.5   Maření vyrovnávacích účinků cla z hlediska cen nebo množství obdobného výrobku

               (55)

               K posouzení toho, zda dovoz výrobku, který je předmětem šetření, z hlediska množství i ceny mařil vyrovnávací účinky platných opatření, byly použity údaje poskytnuté jedním spolupracujícím výrobcem, jak je popsáno v 39. bodě odůvodnění.

               (56)

               Nárůst v dovozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR poté, co byla uložena prozatímní opatření, byl z hlediska množství výrazný. Úroveň dovozu z ČLR do Unie během období, o němž se podává zpráva, odpovídá úrovni dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR do Unie v roce 2008, tzn. před uložením opatření.

               (57)

               Ze srovnání úrovně pro odstranění újmy stanovené v původním nařízení a váženého průměru vývozní ceny je zřejmé, že docházelo k výraznému prodeji pod cenou. Z toho důvodu byl učiněn závěr, že vyrovnávací účinky platných opatření jsou mařeny jak z hlediska množství, tak cen.

         2.6   Důkazy dumpingu ve vztahu k dříve stanovené běžné hodnotě obdobného výrobku

               (58)

               Vývozní ceny výrobku, který je předmětem šetření, byly stanoveny na základě ověřených údajů poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem.

               (59)

               Ukázalo se, že tyto vývozní ceny jsou nepatrně nižší než vývozní ceny dotčeného výrobku stanovené dříve během původního šetření. Dvě zúčastněné strany potvrdily, že mezi dotčeným výrobkem a výrobkem, který je předmětem šetření, neexistuje téměř žádný cenový rozdíl.

               (60)

               Proto se v souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení považovalo za vhodné porovnat běžnou hodnotu stanovenou dříve během původního šetření s vývozní cenou výrobku, který je předmětem šetření.

               (61)

               Jak bylo zmíněno ve 24. a 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, za vhodnou srovnatelnou zemi s tržním hospodářstvím byly považovány USA. Je třeba připomenout, že jelikož výrobce ve srovnatelné zemi uskutečnil pouze minimální prodej na domácím trhu v USA, nepovažovalo se za vhodné použít údaje o domácím prodeji za účelem stanovení nebo početního určení běžné hodnoty. Běžná hodnota pro ČLR byla proto stanovena na základě cen při vývozu z USA do jiných třetích zemí, včetně Unie.

               (62)

               Jedna strana namítla, že běžná hodnota stanovená během původního šetření by měla být upravena, protože cena oxidu molybdenu, která je rozhodujícím faktorem pro stanovení ceny jak dotčeného výrobku, tak výrobku, který je předmětem šetření, během období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, prudce klesla. Jak bylo zmíněno výše v 61. bodě odůvodnění, běžná hodnota byla během původního šetření stanovena na základě vývozních cen výrobce se sídlem v USA, a ne na základě nákladů. Proto se žádná úprava na základě nákladů nejeví v tomto případě jako vhodná. Jelikož cena hlavní suroviny výrazně klesla, je ještě zjevnější, že v tomto případě by měly být ke stanovení běžné hodnoty použity cenové prvky.

               (63)

               Úprava běžné hodnoty tak byla stanovena na základě vývoje cen dotčeného výrobku. Vzhledem k tomu, že americký výrobce ukončil svoji činnost a žádné jiné údaje tak ze srovnatelné země nebyly k dispozici, byla úprava vypočítána na základě cen nahlášených společností Plansee během původního šetření a během období, o němž se podává zpráva. To mělo za následek snížení běžné hodnoty stanovené během původního šetření asi o 20 %.

               (64)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl dumping vypočten srovnáním upravené vážené průměrné běžné hodnoty stanovené v původním nařízení a vážených průměrných vývozních cen stanovených v průběhu období tohoto šetření, o němž se podává zpráva, vyjádřený jako procentní podíl čisté ceny s dodáním na hranice Unie před proclením.

               (65)

               Ze srovnání vážené průměrné běžné hodnoty a vážených průměrných vývozních cen je zřejmé, že docházelo k dumpingu.

         3.   ŽÁDOSTI O OSVOBOZENÍ

               (66)

               Jeden vyvážející výrobce v ČLR požádal v souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení o osvobození od případných rozšířených opatření a předložil vyplněný dotazník.

               (67)

               Šetření však prokázalo, že tento výrobce obcházel platná opatření. Bylo proto rozhodnuto žádost zamítnout.

         4.   OPATŘENÍ

               (68)

               Vzhledem k výše uvedeným zjištěním byl učiněn závěr, že konečné antidumpingové clo uložené na dovoz drátů z molybdenu pocházejících z ČLR bylo dovozem některých mírně upravených drátů z molybdenu pocházejících z ČLR obcházeno.

               (69)

               V souladu s první větou čl. 13 odst. 1 základního nařízení by měla být stávající antidumpingová opatření uložená na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR, rozšířena na dovoz výrobku, který je předmětem šetření.

               (70)

               Podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení, které stanoví, že všechna rozšířená opatření budou proti evidovanému dovozu zavedena ode dne celní evidence, by mělo být antidumpingové clo vybíráno na veškerý dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, avšak nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030), který byl do Unie dovezen v rámci celní evidence uložené zahajovacím nařízením.

         5.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

               (71)

               Všem zúčastněným stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, které vedly k výše uvedeným závěrům, a bylo jim umožněno, aby se k nim vyjádřily. Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy. Žádný z předložených argumentů nedal podnět ke změně zjištění,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Tímto se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030).
   Článek 2
   Clo bude vybíráno na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího 97 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kód Taric 8102960030) pocházejícího z Čínské lidové republiky, do Unie, evidovaný v souladu s článkem 2 prováděcího nařízení (EU) č. 1236/2012 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 1225/2009
   Článek 3
   Celní orgány se vyzývají, aby ukončily evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 2 nařízení (EU) č. 1236/2012.
   Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 2. září 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Komise (EU) č. 1247/2009 ze dne 17. prosince 2009 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 336, 18.12.2009, s. 16).

      (3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 511/2010 ze dne 14. června 2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 150, 16.6.2010, s. 17).

      (4)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 14/2012 ze dne 9. ledna 2012, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz určitých drátů z molybdenu zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu zasílaného ze Švýcarska (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 22).

      (5)  Nařízení Komise (EU) č. 1236/2012 ze dne 19. prosince 2012, kterým se zahajuje šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 511/2010 na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem mírně upravených drátů z molybdenu s obsahem nejméně 97 % avšak nejvýše 99,95 % hmotnostních molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zavádí celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 350, 20.12.2012, s. 51).

      (6)  Indexováno na základě objemu v kg uvedeného spolupracujícím vyvážejícím výrobcem (tj. 2008 = 100). Viz 39. bod odůvodnění. Dovoz = dovoz dotčeného výrobku + výrobku, který je předmětem šetření.

      (7)  období odpovídající době uložení prozatímních opatření

      (8)  období odpovídající době uložení konečných opatření

      (9)  RP = období od 1. října 2011 do 30. září 2012, o němž se podává zpráva

                  Zdroj:

               Vyjádření společností JDC

      (10)  Metodika, jak je popsaná v tabulce 1.

                  Zdroj:

               Informace poskytnuté společností JDC


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 872/2013 ze dne 9. září 2013 , kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Salame Brianza (CHOP))

text:
               12.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 243/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 872/2013
   ze dne 9. září 2013,
   kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Salame Brianza (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného označení původu „Salame Brianza“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2).

               (2)

               Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesněním metody produkce, označování a úprav platných právních předpisů týkajících se zejména kontrol.

               (3)

               Komise danou změnu přezkoumala a dospěla k závěru, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Specifikace chráněného označení původu „Salame Brianza“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
   Článek 2
   Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 9. září 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

      PŘÍLOHA I
      Ve specifikaci chráněného označení původu „Salame Brianza“ se schvaluje tato změna:

                  —

                     Metoda produkce

                  V článku 4, který se týká „způsobu výroby“ produktu s CHOP „Salame Brianza“, byl pozměněn odstavec 2 týkající se mletí. V platné specifikaci se stanoví, že salám o hmotnosti nejvýše 300 gramů je rozemlet mlýnkem na maso s mřížkou s otvory o velikosti 4–4,5 mm (jemné mletí) a salám o hmotnosti vyšší než 300 gramů mlýnkem na maso s mřížkou s otvory o velikosti 7–8 mm (hrubé mletí), což uvádí do souvislosti průměr zrn produktu „Salame Brianza“ s hmotností.
                  Ve skutečnosti žádná korelace mezi hmotností salámu a průměrem zrna neexistuje. Ve změněné verzi specifikace se proto považovalo za vhodné s touto korelací nepracovat a ponechat výlučně údaj o rozměrech otvorů mlýnku na maso.
                  V článku 5, který se týká „zrání“, byla tabulka týkající se minimálních lhůt zrání produktu s CHOP „Salame Brianza“ aktualizována na základě tří kritérií.
                  Za prvé, časová jednotka zrání, která se v současně platné specifikaci uvádí v týdnech, byla změněna tak, aby byla uváděna v nové verzi ve dnech, což představuje přesnější a transparentnější údaj o předepsané době.
                  Za druhé, bylo považováno za vhodné s ohledem na způsoby uvádění na trh stanovené v článku 8 platné specifikace uvádět přesně vymezené minimální lhůty zrání i u salámů balených vakuově, v ochranné atmosféře nebo do děrované plastové fólie také, které jsou odlišné od lhůt pro nebalené salámy. Ve skutečnosti jsou v nové tabulce pro salámy malé velikosti (v tomto případě o průměru do 55 mm) lhůty zrání baleného produktu o něco delší než lhůty volně prodávaného produktu, a to z toho důvodu, že salám od okamžiku zabalení nemůže projít přirozeným procesem sušení.
                  A v neposlední řadě bylo považováno za vhodné rozšířit řadu průměrů, v nichž produkt „Salame Brianza“ může být uváděn na trh, přidáním větších průměrů, které v minulosti nebyly k dispozici kvůli omezením daným velikostí střívek, které jsou dostupné na trhu. Vzhledem k tomu, že lhůta zrání produktu „Salame Brianza“, která zahrnuje také sušení, se mění v závislosti na průměru salámu, rozumí se samo sebou, že v důsledku většího počtu průměrů stanovených touto verzí specifikace se rozšíří řada produktů a prodlouží se lhůty zrání.

                  —

                     Označování

                  V článku 8 bylo logo označení CHOP „Salame Brianza“ vloženo přímo do specifikace, zatímco v předchozí verzi bylo uvedeno v přiloženém dokumentu; nebylo však nikdy popsáno ani používáno. Do článku 8 bylo tedy vloženo aktuální logo označení i s kolorimetrickými údaji.

                  —

                     Kontroly – úpravy právních předpisů

                  Článek 7 týkající se „kontrol“ byl aktualizován, neboť skupině pověřené ochranou CHOP svěřoval pravomoci, které byly protizákonné s ohledem na články 10 a 11 nařízení Rady (ES) č. 510/2006 (1), které stanoví, že výše uvedené kontroly jsou svěřeny třetím osobám.
                  A konečně v článku 1 a čl. 8 odst. 1 a 3 nápis DOC užívaný v Itálii před přijetím nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (2) byl nahrazen nápisem DOP v souladu s právními předpisy Společenství.

         (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

         (2)  Úř. věst. L 208, 24.7.1992, s. 1.

      PŘÍLOHA II

         KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

      Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

      „SALAME BRIANZA“
      č. ES: IT-PDO-0217-0326-21.02.2008

         CHZO ( ) CHOP ( X )

      1.   Název

      „Salame Brianza“
      2.   Členský stát nebo třetí země

      Itálie
      3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

      3.1   Druh produktu

                  Třída 1.2

                  Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

            3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

      V okamžiku uvedení na trh je produkt s CHOP „Salame Brianza“ válcovitého tvaru, kompaktní a nepružný.
      Vzhled na řezu je kompaktní a homogenní, s kousky tuku, bez žluklých částí, plátek nevykazuje viditelné vazivové tkáně a má rovnoměrnou rubínově červenou barvu. Má jemnou a charakteristickou vůni a chuť velmi lahodnou a jemnou, nikdy kyselou.
      Kromě toho má produkt s CHOP „Salame Brianza“ v okamžiku uvedení na trh následující chemické a fyzikálně-chemické vlastnosti:

                  —

                  celkový obsah proteinů: min. 23 %,

                  —

                  poměr kolagenu a proteinů: max. 0,10,

                  —

                  poměr vody a proteinů: max. 2,00,

                  —

                  poměr tuků a proteinů: max. 1,5,

                  —

                  pH: rovno 5,3 nebo vyšší.

            Pokud jde o mikrobiologické vlastnosti, vykazuje produkt mezofilní mikrobiální kontaminaci > 1 × 10 utvářející kolonii/g s převahou bakterií typu lactobacillus a coccus.
      3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

      Produkt s CHOP „Salame Brianza“ se vyrábí z vepřového masa: správným postupem vykostěné plecko zbavené šlach, odřezky masa a mletá šunka, bůček a/nebo lalok bez měkkých tučných částí, k nimž se přidává sůl a drcený a/nebo mletý pepř:
      Lze použít rovněž následující produkty: víno, cukr a/nebo dextrózu a/nebo fruktózu a/nebo laktózu, kultury podněcující fermentaci, dusičnan sodný a/nebo draselný (maximální dávka: 195 dílů na milión), dusičnan sodný a/nebo draselný (maximální dávka: 95 dílů na milión), kyselinu askorbovou a její sodnou sůl, česnek v nepatrném množství.
      3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

      Musí být přesně dodržována pravidla týkající se využití krmné dávky a jejího složení. Krmení prasat se člení na dvě fáze a jeho základem je především obilná produkce pocházející z makrooblasti vymezené v bodě 4. Sýrárny nacházející se ve vymezené zeměpisné oblasti dodávají vedlejší produkty výroby sýrů (syrovátku, sýřeninu nebo podmáslí).
      3.5   Specifické kroky při produkci, které se musí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

      Výroba produktu s CHOP „Salame Brianza“ (čištění, mletí, mísení ingrediencí, plnění do střívek, sušení, zrání) se musí provádět v tradiční výrobní oblasti na území regionu Brianza, vymezeném v bodě 4.
      3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

      Balení, krájení nebo porcování produktu s CHOP „Salame Brianza“ musí být prováděny v oblasti produkce vymezené v bodě 4 pod dohledem schváleného kontrolního subjektu, aby byla zajištěna kvalita produktu. Produkt „Salame Brianza“ je citlivý na vnější vlivy, zejména na světlo, stejně jako na oxidaci působením vzduchu nebo tepla. Příprava produktu „Salame Brianza“ ke krájení nutně předpokládá odstranění střívka, a tedy přímé vystavení jedlé části produktu vzduchu. Vystavení produktu vnějším vlivům v nekontrolovaných podmínkách narušuje organoleptické vlastnosti produktu „Salame Brianza“. Pro zachování původních vlastností produktu je tedy nezbytné, aby byl produkt „Salame Brianza“ krájen a balen ihned po období zrání přímo v místě výroby.
      3.7   Zvláštní pravidla pro označování

      Produkt „Salame Brianza“ může být uveden na trh volně, vakuově balený nebo balený v ochranné atmosféře, celý, naporcovaný nebo krájený na plátky.
      Název chráněného označení původu „Salame Brianza“ musí být na etiketě uveden jasným a nesmazatelným písmem, které lze zřetelně odlišit od jakéhokoliv jiného nápisu, a hned za ním musí následovat nápis „Denominazione di Origine Protetta“ (chráněné označení původu).
      Oba výše uvedené údaje musí být uvedeny v italštině.
      Zkratka „DOP“ může být rovněž napsána i jinde na etiketě, avšak v témže zorném poli. V případě produktů určených pro mezinárodní trhy může být nápis „Denominazione di Origine Protetta“ přeložen do jazyka země určení.
      Tyto údaje jsou neoddělitelně spjaty s logem chráněného zeměpisného označení.

      Je zakázáno přidávat jakékoliv označení, které není výslovně stanoveno.
      Je ovšem dovoleno používat označení, která odkazují na jména, obchodní názvy nebo soukromé značky, nemají-li pochvalný význam nebo nemohou-li uvést spotřebitele v omyl, jakož i případný název podniků chovajících prasata používaná k výrobě produktu „Salame Brianza“, za podmínky, že veškeré suroviny pocházejí výhradně z těchto chovů.
      Jestliže je logo přímo uvedeno na etiketě výrobních podniků, musí být množství etiket, kontrolované schváleným kontrolním subjektem, stejné jako množství surovin určených pro výrobu produktu „Salame Brianza“.
      4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

      Chov prasat určených k výrobě produktu „Salame Brianza“ musí probíhat na území těchto provincií: Lombardie, Emilia-Romagna a Piemont (na dané CHOP se vztahuje výjimka podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 510/2006).
      Oblast produkce salámu s CHOP „Salame Brianza“ se nachází na území regionu Brianza. Ten je ohraničen na severu výběžkem hory Ghisallo, na jihu tokem kanálu Viloresi, na východě hlubokým korytem řeky Adda a na západě silnicí první třídy Comasina včetně dvoukilometrového vnějšího pásma za touto silnicí.
      5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

      5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

      Zeměpisná makrooblast, ve které se nacházejí chovy prasat určené k výrobě produktu „Salame Brianza“, se vyznačuje jednotvárnou krajinou, zejména ve zcela rovinaté oblasti Pádské nížiny, již protínají řeky a kanály a jež má bohatou vegetaci, zejména kukuřičná pole a louky. Podnebí je charakterizováno poměrně tuhými, velmi vlhkými a mlhavými podzimy a zimami, mírným a deštivým obdobím jara a létem s velmi vysokými teplotami a četnými přechodnými a často velmi vydatnými srážkami.
      Uvnitř této makrooblasti produkce salámu s CHOP „Salame Brianza“, nacházející se přímo na území regionu Brianza, se střídají úrodné roviny a návrší zalitá sluncem, jež jsou na severu chráněna horským masivem, který filtruje vzdušné proudy a atmosférické poruchy, čímž dochází ke vzniku různých atmosférických jevů, jako jsou filtrování vzduchu, teplé sestupné větry, studené větry (když vzdušné proudy vanou spíše od severu než od západu) a mlhy.
      5.2   Specifičnost produktu

      Vlastnosti produktu „Salame Brianza“ jsou jedinečné. Na řezu je plátek homogenní, má rubínově červenou barvu a vykazuje konzistentní a kompaktní vzhled. Má jemnou a charakteristickou vůni a chuť velmi lahodnou a nikdy kyselou.
      5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

      Vlastnosti požadované pro produkt s CHOP „Salame Brianza“ závisejí na podmínkách prostředí a na přírodním a lidském faktoru.
      Pro zeměpisnou makrooblast vymezenou v bodě 4 jsou zejména specifické vlastnosti surovin, takže při výrobě produktu „Salame Brianza“ se využívá podmínek této zeměpisné makrooblasti.
      Vlastnosti a přírodní zdroje makrooblasti skutečně napomohly významnému rozvoji zemědělství a chovu dobytka, takže dnes můžeme konstatovat blahodárné vlivy tohoto vývoje na hospodářskou činnost v této oblasti: rozsáhlé plochy pěstování kukuřice a mnoho podniků, které zpracovávají obilniny na krmivo určené pro chovy vepřového a hovězího dobytka, jichž je tu úctyhodné množství.
      Nicméně jestliže se ukázalo, že makrooblast je ideálním zdrojem dodávek surovin (kukuřice a syrovátky) nezbytných pro výživu vepřového dobytka a jeho chov, platí i to, že jedním z hlavních faktorů, které umožnily rozvoj typické produkce, jakou je výroba produktu „Salame Brianza“, je také geografie a morfologie regionu Brianza.
      Horské pásmo Alp, které území regionu Brianza vymezuje na severozápadě, dodává klimatické zvláštnosti každému regionu provincie Piemont: vzdušné proudy a atmosférické poruchy jsou filtrovány skrze horské masivy tvořící různé atmosférické jevy, jako jsou filtrování vzduchu, teplé sestupné větry, studené větry (když proudy vanou spíše od severu než od západu) a mlhy. Všechny tyto podmínky přirozeně vytvářejí ideální faktory pro zrání produktu „Salame Brianza“, protože fermentace, která začíná během zrání, je působena komplexem mikrobiální flóry přítomné v prostředí transformace a zrání produktů, přičemž sama tato mikrobiální flóra závisí na vlastnostech souvisejících s prostředím oblasti (teplota, vlhkost atd.).

         Odkaz na zveřejnění specifikace

      [čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006]
      Tento správní orgán zahájil vnitrostátní řízení o námitce tím, že zveřejnil žádost o změnu chráněného označení původu „Salame Brianza“ v Úředním věstníku Italské republiky, všeobecné řadě, č. 8, ze dne 10. ledna 2008.
      Úplné znění specifikace chráněného označení původu „Salame Brianza“ je k dispozici:

                  —

                  na této internetové adrese:
                  http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
                  nebo

                  —

                  přímo na domovské stránce ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) po kliknutí na „Qualità e sicurezza“ (Jakost a bezpečnost – na obrazovce nahoře vpravo) a na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“.

         (1)  Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 61/2012 ze dne 24. ledna 2012 , kterým se mění nařízení (ES) č. 891/2009, pokud jde o správu koncesního cukru CXL

text:
               25.1.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 22/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 61/2012
   ze dne 24. ledna 2012,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 891/2009, pokud jde o správu koncesního cukru CXL
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 144 odst. 1, článek 148 a 156 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 7 odst. 4 nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (2) stanoví, že pro koncesní cukr CXL s pořadovými čísly 09.4317, 09.4318, 09.4319 a 09.4321 (konkrétní země) a pro cukr z balkánských zemí se k žádostem o dovozní licence připojí originály vývozních licencí.

               (2)

               Pro koncesní cukr CXL s pořadovým číslem 09.4320 (kterákoli třetí země) se předložení vývozní licence nevyžaduje.

               (3)

               Odstraněním požadavku na předložení vývozní licence ke koncesím pro konkrétní země se zjednoduší správní požadavky ohledně přístupu ke koncesnímu cukru CXL pro dovoz do Unie, což umožní podporu soutěže mezi hospodářskými subjekty a zajistí hladší fungování trhu. Vzhledem k tomu, že propuštění do volného oběhu i nadále podléhá předložení osvědčení o původu, lze tohoto zjednodušení dosáhnout, aniž by byla členským státům upřena možnost přijmout nezbytná opatření, která je ubezpečí o řádném provedení transakcí.

               (4)

               V zájmu zajištění plynulého přechodu na zjednodušené správní požadavky je vhodné stanovit, aby se jejich použití odložilo na 1. únor 2012.

               (5)

               Nařízení (ES) č. 891/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (6)

               Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V článku 7 nařízení (ES) č. 891/2009 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

      „4.   Pro cukr z balkánských zemí se k žádostem o dovozní licence připojí originál vývozní licence v souladu se vzorem v příloze II vydané příslušnými orgány dané třetí země. Množství uvedené v žádostech o dovozní licence nesmí překročit množství uvedené na vývozních licencích.“

   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. února 2012.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. ledna 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 684/2011 ze dne 15. července 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               16.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 187/20

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 684/2011
   ze dne 15. července 2011
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k tomu, že:
   prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 16. července 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 15. července 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kódy třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  49,0

                  AR

                  19,4

                  EC

                  19,4

                  MK

                  45,6

                  ZZ

                  33,4

                  0707 00 05

                  AR

                  22,0

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  63,9

                  0709 90 70

                  AR

                  24,9

                  TR

                  110,8

                  ZZ

                  67,9

                  0805 50 10

                  AR

                  62,1

                  TR

                  64,0

                  UY

                  68,5

                  ZA

                  71,8

                  ZZ

                  66,6

                  0808 10 80

                  AR

                  91,7

                  BR

                  78,2

                  CA

                  106,0

                  CL

                  91,2

                  CN

                  75,6

                  EC

                  60,7

                  NZ

                  119,1

                  US

                  181,5

                  ZA

                  96,6

                  ZZ

                  100,1

                  0808 20 50

                  AR

                  140,6

                  CL

                  107,9

                  CN

                  46,2

                  NZ

                  118,4

                  ZA

                  103,6

                  ZZ

                  103,3

                  0809 10 00

                  AR

                  75,0

                  TR

                  222,9

                  XS

                  138,6

                  ZZ

                  145,5

                  0809 20 95

                  TR

                  309,1

                  ZZ

                  309,1

                  0809 40 05

                  BA

                  56,1

                  EC

                  75,9

                  ZZ

                  66,0

         (1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.