title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1157 ze dne 11. července 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 964/2014, pokud jde o standardní podmínky pro finanční nástroje, ve vztahu k nástroji pro spoluinvestice a fondu urbanistického rozvoje

text:
                  16.7.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 192/1

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1157
      ze dne 11. července 2016,
      kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 964/2014, pokud jde o standardní podmínky pro finanční nástroje, ve vztahu k nástroji pro spoluinvestice a fondu urbanistického rozvoje
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (1), a zejména na čl. 38 odst. 3 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Aby se usnadnilo využívání finančních nástrojů, které byly zřízeny na celostátní, regionální, nadnárodní nebo přeshraniční úrovni a jsou spravovány řídicím orgánem podle čl. 38 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013 nebo na jeho odpovědnost, stanovilo prováděcí nařízení Komise (EU) č. 964/2014 (2) pravidla upravující standardní podmínky pro tři finanční nástroje: pro úvěr na portfolio se sdílením rizik, limitovanou portfoliovou záruku a úvěr na renovaci.

                  (2)

                  Aby se dále usnadnilo poskytování evropských strukturálních a investičních fondů konečným příjemcům, je nutné stanovit pravidla upravující standardní podmínky pro dva další finanční nástroje: nástroj pro spoluinvestice a fond urbanistického rozvoje.

                  (3)

                  Nástroj pro spoluinvestice je vhodným finančním nástrojem na podporu rozvoje podnikání pro malé a střední podniky na různých stupních rozvoje. Nástroje pro spoluinvestice by měly rozvíjet místní akciový trh a přilákat další kapitálové investice do malých a středních podniků přístupem založeným na partnerství se soukromými investory.

                  (4)

                  Fond urbanistického rozvoje je vhodným finančním nástrojem na řešení vysoké koncentrace ekonomických, environmentálních a sociálních problémů v městských oblastech, které se nacházejí v podporovaných oblastech vyznačených v mapách regionální podpory v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy. Fondy urbanistického rozvoje by měly být použity k mobilizaci spoluinvestic od soukromých investorů na podporu provádění urbanistických projektů a jejich cílem by mělo být řešení selhání trhu tím, že podpoří strategie pro udržitelný rozvoj měst, pokud jsou k dispozici jen omezené finanční prostředky nebo pokud investoři projevují poměrně malý zájem o podporu urbanistických projektů.

                  (5)

                  Prováděcí nařízení (EU) č. 964/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                  (6)

                  Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro koordinaci evropských strukturálních a investičních fondů,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      Prováděcí nařízení (EU) č. 964/2014 se mění takto:

                  1)

                  Článek 1 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 1
                  Předmět
                  Toto nařízení stanoví pravidla týkající se standardních podmínek pro tyto finanční nástroje:

                              a)

                              úvěr na portfolio se sdílením rizik („úvěr SR“);

                              b)

                              limitovanou portfoliovou záruku;

                              c)

                              úvěr na renovaci;

                              d)

                              nástroj pro spoluinvestice;

                              e)

                              fond urbanistického rozvoje.“

                  2)

                  Název článku 3 se nahrazuje tímto:
                  „Článek 3
                  Granty za standardních podmínek“.

                  3)

                  Vkládají se nové články 8a a 8b, které znějí:
                  „Článek 8a
                  Nástroj pro spoluinvestice
                  1.   Nástroj pro spoluinvestice má podobu kapitálového fondu, který spravuje finanční zprostředkovatel investující příspěvky z programu evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF) do malých a středních podniků. Nástroj pro spoluinvestice má přilákat další investice do malých a středních podniků na základě ad hoc partnerství se soukromými spoluinvestory.
                  2.   Nástroj pro spoluinvestice splňuje podmínky stanovené v příloze V.
                  Článek 8b
                  Fond urbanistického rozvoje
                  1.   Fond urbanistického rozvoje má podobu úvěrového fondu, který zřídí a spravuje finanční zprostředkovatel za využití příspěvků z programu ESIF a na základě spolufinancování od finančního zprostředkovatele a spoluinvestorů ve výši alespoň 30 %. Fond urbanistického rozvoje financuje a podporuje provádění urbanistických projektů v podporovaných oblastech vyznačených v mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 podle čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy a mobilizuje spolufinancování ze soukromých zdrojů.
                  2.   Fond urbanistického rozvoje splňuje podmínky stanovené v příloze VI.“

                  4)

                  Doplňují se přílohy V a VI obsažené v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
      Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 11. července 2016.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320.

         (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 964/2014 ze dne 11. září 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013, pokud jde o standardní podmínky pro finanční nástroje (Úř. věst. L 271, 12.9.2014, s. 16).

         PŘÍLOHA
         „
               PŘÍLOHA V

                  NÁSTROJ PRO SPOLUINVESTICE

                  Schematické znázornění principu nástroje pro spoluinvestice

                  Podmínky pro nástroj pro spoluinvestice

                              Struktura finančního nástroje

                           Nástroj pro spoluinvestice investuje do vlastního kapitálu malých a středních podniků spolu s příspěvky z programu ESIF, vlastními zdroji finančního zprostředkovatele a soukromými spoluinvestory.
                           Finanční zprostředkovatel je soukromým subjektem, který přijímá všechna investiční rozhodnutí a rozhodnutí o odprodeji s péčí řádného hospodáře a v dobré víře. Finanční zprostředkovatel je ekonomicky a právně nezávislý na řídicím orgánu a na fondu fondů.
                           Soukromí spoluinvestoři jsou soukromé subjekty právně nezávislé na finančním zprostředkovateli.
                           Nástroj pro spoluinvestice je k dispozici v rámci operace, která je součástí prioritní osy definované v programu, jenž je financován z fondů ESI, a je definována v kontextu předběžného hodnocení, jež je požadováno článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013.

                              Účel nástroje

                           Účelem nástroje je:

                                       1)

                                       provádět investice do malých a středních podniků ve fázi jejich zakládání, zahajování činnosti a expanze nebo do realizace nových projektů, pronikání na nové trhy či do nového rozvoje stávajících podniků individuálně v rámci dohod o spoluinvesticích (partnerský přístup) se spoluinvestory. Tyto investice se provádějí v působnosti nařízení Komise (EU) č. 651/2014 (*);

                                       2)

                                       poskytovat malým a středním podnikům více kapitálu na zvýšení objemu investic.

                                 Cíle jsou spojeny s následujícími podmínkami.
                           Příspěvkem z programu ESIF do nástroje pro spoluinvestice není vyloučeno financování, které je k dispozici od jiných veřejných či soukromých investorů.
                           Částka a sazby nástroje pro spoluinvestice se stanoví tak, aby byl vyřešen nedostatek vlastního kapitálu zjištěný v předběžném hodnocení finančního nástroje podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Z programu ESIF se nástroji pro spoluinvestice poskytnou prostředky na vytvoření portfolia investic do malých a středních podniků. Nástroj pro spoluinvestice se s finančním zprostředkovatelem a spoluinvestory podílí na jednotlivých transakcích.
                           Pokud jde o strukturu fondu fondů, fond fondů převede příspěvek z programu ESIF finančnímu zprostředkovateli, který je odpovědný za nástroj pro spoluinvestice.
                           Kromě příspěvku z programu ESIF může fond fondů poskytovat vlastní prostředky. Jestliže prostředky poskytované fondem fondů jsou státními prostředky, platí pravidla pro poskytování státní podpory. Jestliže se prostředky poskytované fondem fondů kombinují s jinými státními prostředky, použije se rovněž článek 21 nařízení (EU) č. 651/2014.

                              Dopady státní podpory

                           Investice z nástroje pro spolufinancování jsou prováděny jako nástroj obsahující státní podporu. Považují se za slučitelné s vnitřním trhem a nepodléhají individuálnímu oznamování, pokud jsou splněny podmínky slučitelnosti podle článku 21 nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Existence státní podpory se posuzuje na úrovni fondu fondů, finančního zprostředkovatele, soukromých investorů a konečných příjemců.
                           Konkrétně platí, že celkový podíl soukromé účasti na úrovni malých a středních podniků dosáhne v jednotlivých případech alespoň těchto prahových hodnot:

                                       a)

                                       10 % rizikového financování poskytnutého způsobilým podnikům předtím, než na trhu uskuteční první komerční prodej;

                                       b)

                                       40 % rizikového financování poskytnutého způsobilým podnikům působícím na libovolném trhu po dobu kratší než sedm let od uskutečnění prvního komerčního prodeje;

                                       c)

                                       60 % rizikového financování poskytnutého buď způsobilým podnikům, jež potřebují počáteční investici rizikového financování, která podle podnikatelského záměru zpracovaného pro účely vstupu na nový výrobkový nebo zeměpisný trh přesahuje 50 % jejich průměrného ročního obratu za předchozích pět let, nebo následné investice do způsobilých podniků po uplynutí sedmiletého období od prvního komerčního prodeje.

                                 Soukromá účast je zde považována za investice provedené soukromými subjekty.
                           Pro účely nástroje pro spoluinvestice existuje přípustná podpora na úrovni konečných příjemců, pokud:

                                       a)

                                       existuje přípustná podpora ve prospěch soukromých spoluinvestorů;

                                       b)

                                       je finanční zprostředkovatel řízen podle komerčních zásad a jeho finanční rozhodnutí jsou nezávislá a orientovaná na zisk;

                                       c)

                                       jsou dodrženy prahové hodnoty pro soukromou účast stanovené v čl. 21 odst. 10 nařízení (EU) č. 651/2014.

                                 Náklady spojené s rozvojem investičních projektů, hloubkovou prověrkou a doprovázením konečných příjemců se kryjí z nákladů a poplatků spojených s řízením, které vznikly finančnímu zprostředkovateli spravujícímu nástroj pro spoluinvestice.
                           Na činnosti podporované z EZFRV se vztahují obecná pravidla pro státní podporu.

                              Investiční politika

                           a)   Platba řídicího orgánu či fondu fondů do nástroje pro spoluinvestice

                           Po podpisu dohody o financování mezi řídicím orgánem nebo fondem fondů a finančním zprostředkovatelem převede příslušný řídicí orgán nebo fond fondů příspěvky z programu do nástroje pro spoluinvestice. Výše převáděných prostředků pokrývá potřeby, pokud jde o investice a náklady a poplatky spojené s řízením. Převod se uskuteční v tranších.
                           Cílový objem investic je potvrzen v rámci předběžného hodnocení provedeného podle článku 37 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Investiční politika nástroje pro spoluinvestice obsahuje jasnou výstupní strategii (exit strategy). Tato strategie je popsána v dohodě o financování.
                           b)   Platba z nástroje pro spoluinvestice způsobilým malým a středním podnikům

                           Nástroj pro spoluinvestice provádí v předem určené omezené lhůtě spoluinvestice s finančním zprostředkovatelem a dalšími soukromými investory.
                           Vybraný finanční zprostředkovatel v každém konkrétním případě mobilizuje dodatečné financování od finančního zprostředkovatele nebo z nástroje spojeného s finančním zprostředkovatelem alespoň ve výši 1 % za účelem sladění zájmů a dodatečné financování od spoluinvestorů, tj. soukromých investorů.
                           Investiční rozhodnutí jsou orientovaná na zisk. Aby byla investice považovaná za orientovanou na zisk, musí splňovat tyto podmínky:

                                       i)

                                       finanční zprostředkovatel je zřízen podle použitelných právních předpisů a zajistí hloubkovou prověrku ověřující komerční solidnost investiční politiky, včetně náležité politiky diverzifikace rizik, jejímž cílem je dosáhnout hospodářské životaschopnosti a efektivního rozsahu z hlediska objemu a zeměpisného pokrytí portfolia investic;

                                       ii)

                                       investice do způsobilých malých a středních podniků vychází z životaschopného podnikatelského záměru, který obsahuje podrobnosti o vývoji výrobku, prodeje a ziskovosti a předem dokládá životaschopnost investic;

                                       iii)

                                       existuje jasná a reálná výstupní strategie pro každou investici.

                                 Finanční zprostředkovatel provádí důslednou investiční politiku, která dodržuje použitelné průmyslové normy a je v souladu s finančními zájmy a cíli politiky řídicího orgánu.
                           c)   Platby od spoluinvestorů způsobilým malým a středním podnikům

                           Finanční zprostředkovatel identifikuje, prověřuje a posuzuje potenciální spoluinvestice do konečných příjemců, jakož i případné spoluinvestory. Finanční zprostředkovatel provádí v každém konkrétním případě hloubkovou prověrku. V rámci hloubkové prověrky se posoudí klíčové aspekty, jako je podnikatelský záměr, životaschopnost investice a výstupní strategie. Podnikatelský záměr obsahuje podrobnosti o vývoji výrobku, prodeje a ziskovosti.
                           Podíl soukromé účasti na investicích do způsobilých malých a středních podniků dosáhne minimální prahové hodnoty stanovené v článku 21 nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Dohoda o spoluinvesticích mezi finančním zprostředkovatelem a spoluinvestory stanoví podmínky pro investice do konečných příjemců a je v souladu s čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 821/2014 (**), pokud se uvedený článek uplatňuje.

                              Příspěvek z fondu na finanční nástroj: částka a sazba (podrobné informace k produktu)

                           Nástroj pro spoluinvestice poskytne kapitál nekotovaným malým nebo středním podnikům, které splňují alespoň jednu z těchto podmínek:

                                       a)

                                       nepůsobí na žádném trhu;

                                       b)

                                       působí na libovolném trhu po dobu kratší než sedm let od svého prvního komerčního prodeje;

                                       c)

                                       potřebují počáteční investici rizikového financování, která podle podnikatelského záměru zpracovaného pro účely vstupu na nový výrobkový nebo zeměpisný trh přesahuje 50 % jejich průměrného ročního obratu za předchozích pět let;

                                       d)

                                       potřebují následné investice do způsobilých podniků, a to i po uplynutí sedmiletého období od prvního komerčního prodeje.

                                 Částka a sazba spoluinvestice se v každém konkrétním případě určí použitím alespoň těchto faktorů:

                                       a)

                                       velikost a zaměření nástroje pro spoluinvestice;

                                       b)

                                       účast spoluinvestorů;

                                       c)

                                       očekávaný katalytický účinek nástroje pro spolufinancování; zůstává v rámci prahových hodnot uvedených v čl. 21 odst. 10 nařízení (EU) č. 651/2014.

                                 Částky, které se vracejí do nástroje pro spoluinvestice z investic provedených ve lhůtě pro investice, jež je stanovena v dohodě o financování, se znovu použijí v souladu s články 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Preferenční odměňování soukromých investorů, jehož účelem je pouze asymetrické sdílení zisku, se stanoví v souladu s čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013 a čl. 21 odst. 13 písm. b) nařízení (EU) č. 651/2014.

                              Příspěvek z programu na finanční nástroj (činnosti)

                           Portfolio základních transakcí financovaných z nástroje pro spoluinvestice zahrnuje investice ve prospěch konečných příjemců.
                           Kritéria způsobilosti pro zařazení do portfolia se určí v souladu s právem Unie, programem ESIF, vnitrostátními pravidly způsobilosti a společně s finančním zprostředkovatelem. Finanční zprostředkovatel provede rozumný odhad rizikového profilu portfolia.
                           Spoluinvestice se provádí v souladu s investiční politikou do konečných příjemců na požadované období před výstupem.

                              Odpovědnost řídicího orgánu

                           Odpovědnost řídicího orgánu ve vztahu k finančnímu nástroji se stanoví podle článku 6 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 (***).
                           Při likvidaci nástroje pro spoluinvestice provede finanční zprostředkovatel důkladné posouzení rizik v souvislosti s nároky vůči nástroji pro spoluinvestice a zajistí, aby byly na vázaných účtech patřičné částky na plnění těchto nároků.

                              Doba trvání

                           Orientační doba trvání nástroje pro spoluinvestice je deset let a může být se souhlasem řídicího orgánu prodloužena.
                           Investiční období finančního nástroje se stanoví tak, aby bylo zaručeno, že se příspěvek z programu uvedený v článku 42 nařízení (EU) č. 1303/2013 použije na investice vyplacené konečným příjemcům nejpozději do 31. prosince 2023.
                           Investice vyplacené po 31. prosinci 2020 se posoudí z hlediska souladu s pravidly státní podpory, která vstoupí v platnost po tomto datu.

                              Investování a sdílení rizik na úrovni finančního zprostředkovatele (sladění zájmů)

                           Sladění zájmů řídicího orgánu a finančního zprostředkovatele je dosaženo prostřednictvím těchto prvků:

                                       —

                                       výkonnostních poplatků podle článků 12 a 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014,

                                       —

                                       odměny finančního zprostředkovatele, která odráží současnou tržní odměnu ve srovnatelné situaci, včetně případné odměny za zhodnocení kapitálu,

                                       —

                                       spolufinancování ze strany soukromých spoluinvestorů, které dosahuje minimální úrovně podle čl. 21 odst. 10 nařízení (EU) č. 651/2014,

                                       —

                                       spolufinancování z vlastních zdrojů finančního zprostředkovatele ve výši minimálně 1 % v každém konkrétním případě za stejných podmínek jako v případě nástroje pro spoluinvestice; na další spoluinvestice ze strany finančního zprostředkovatele se vztahují stejné podmínky jako na nástroj pro spoluinvestice,

                                       —

                                       spolufinancování ze strany ostatních spoluinvestorů, které se realizuje za stejných podmínek, jaké se uplatňují na nástroj pro spoluinvestice, s výjimkou případů, kdy se na základě předběžného hodnocení uvedeného v čl. 37 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 odhadne, že je třeba stanovit asymetrické sdílení zisku mezi veřejnými a soukromými investory; tato ujednání jsou v souladu s čl. 21 odst. 13 písm. b) nařízení (EU) č. 651/2014,

                                       —

                                       finanční zprostředkovatel se neúčastní investičních činností v rámci nového investičního nástroje, které jsou zaměřeny na stejný typ konečných příjemců, a to buď dokud není investováno 75 % závazků nástroje pro spoluinvestice a pro zbývajících 25 % existuje závazek k investicím, nebo dokud neskončí investiční období nástroje pro spoluinvestice, pokud toto období uplyne dříve.

                                 Dříve než vybraný finanční zprostředkovatel provede jakoukoli investici do konečného příjemce, stanoví se postupy, jejichž cílem je předcházet střetu zájmů mezi finančním zprostředkovatelem, spoluinvestory a podniky, do nichž se investuje.

                              Způsobilý finanční zprostředkovatel a spoluinvestoři

                           Vybraný finanční zprostředkovatel (správce fondu v případě nástroje pro spoluinvestice) je soukromým subjektem zřízeným na mezinárodní, vnitrostátní a regionální úrovni v členských státech. Tento subjekt je podle právních předpisů oprávněn poskytovat kapitál podnikům usazeným v členských státech; jedná se o finanční instituce nebo jakékoli jiné instituce oprávněné poskytovat finanční nástroje.
                           Soukromé subjekty se považují za soukromé právní subjekty vlastněné soukromými nebo veřejnými investory, kteří investují na své vlastní riziko a ze svých vlastních zdrojů.
                           Řídicí orgán a fond fondů dodržují při výběru finančních zprostředkovatelů právo Unie. Výběr finančních zprostředkovatelů probíhá otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem. Cílem výběru finančních zprostředkovatelů je stanovit ujednání o přiměřeném sdílení rizik v případě preferenčního odměňování a určit možnou odměnu za zhodnocení kapitálu.
                           Finanční zprostředkovatel stanoví v rámci svého výběru podmínky a kritéria pro hodnocení spoluinvestorů. Ty jsou srozumitelné a dostupné potenciálním spoluinvestorům. Finanční zprostředkovatel uplatňuje při hledání spoluinvestorů a poskytování investic s těmito spoluinvestory nediskriminační přístup. Hodnocení spoluinvestorů může být zkontrolováno ex post. Finanční zprostředkovatelé jsou řízeni podle komerčních zásad. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 21 odst. 15 nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Prostřednictvím nástroje pro spoluinvestice se mají mobilizovat spoluinvestoři uplatňující nejlepší postupy. Spoluinvestoři jsou dlouhodobí soukromí investoři, kteří investují vlastní prostředky, včetně fondů rizikového kapitálu, tzv. business angels, zámožných soukromých klientů, rodinných firem nebo společností s doloženým know-how a provozní kapacitou.
                           Za spoluinvestory se považují všichni investoři, již jsou podle rozumné úvahy finančního zprostředkovatele investory, kteří provozují činnost v podmínkách odpovídajících zásadě investora v tržním hospodářství, a to bez ohledu na právní povahu a vlastnickou strukturu těchto investorů.
                           Spoluinvestoři a finanční zprostředkovatel jsou na konečných příjemcích investice nezávislí, s výjimkou případů následných investic do konečných příjemců, kteří jsou již součástí nástroje pro spoluinvestice.

                              Způsobilost konečného příjemce

                           Koneční příjemci jsou způsobilí podle práva Unie a vnitrostátního práva, příslušného programu ESIF, dohody o financování a za podmínky uvedené v čl. 21 odst. 5 nařízení (EU) č. 651/2014. V den podpisu investiční dohody splňují koneční příjemce tato kritéria způsobilosti:

                                       a)

                                       jsou mikropodnikem, malým a středním podnikem (včetně nezávislých podnikatelů / samostatně výdělečně činných osob), jak je definován v doporučení Komise 2003/361/ES (****);

                                       b)

                                       nejsou vyloučeni ve smyslu článku 1 odst. 2 až 5 nařízení (EU) č. 651/2014;

                                       c)

                                       nespadají pod jedno čí více odvětví podléhající omezením (*****);

                                       d)

                                       nejsou podnikem v obtížích podle čl. 2 odst. 18 nařízení (EU) č. 651/2014;

                                       e)

                                       z kontrol provedených v souladu s vnitřními pokyny a standardní úvěrovou politikou finančního zprostředkovatele vyplývá, že nejsou v prodlení se splátkami úvěrů poskytnutých buď finančním zprostředkovatelem, nebo jinou finanční institucí;

                                       f)

                                       jsou zřízeni a působí v příslušném regionu/jurisdikci v rámci programu ESIF;

                                       g)

                                       v souvislosti se státní podporou nesmí investovat do kotovaných společností (malé a střední podniky kotované na alternativní obchodní platformě se pro účely tohoto nástroje nepovažují za kotované);

                                       h)

                                       nesmí přijímat investice jako náhradní kapitál (včetně odkupu podniku externím nebo interním managementem (management buyout or buy-in));

                                       i)

                                       splňují ustanovení článků 10 a 11 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 (******), pokud jde o malé a střední podniky působící v odvětví rybolovu a akvakultury.

                              Vlastnosti produktu pro konečné příjemce

                           Částky a sazby nástroje pro spoluinvestice se sladí s výsledky předběžného hodnocení uvedeného v čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídají nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Finanční zprostředkovatel investuje do malých a středních podniků ve formě kapitálových či kvazikapitálových investic, které jsou spolufinancovány programovým příspěvkem z veřejných zdrojů, vlastním příspěvkem finančního zprostředkovatele a příspěvkem spoluinvestorů (příspěvek ze soukromých zdrojů lze zahrnout do spolufinancování z fondů ESI jako programový příspěvek ze soukromých zdrojů) v rámci dohody o spoluinvesticích podepsané mezi finančním zprostředkovatelem a spoluinvestory. Tyto investice z nástroje pro spoluinvestice přispívají k cíli programu ESIF.
                           Celkové investice (tj. jedno či více kol investic včetně následných investic) kombinující soukromé a veřejné zdroje nesmí překročit 15 000 000  EUR na způsobilého konečného příjemce ve smyslu čl. 21 odst. 9 nařízení (EU) č. 651/2014. Celkový objem investic povolených na způsobilého konečného příjemce se ověřuje při zohlednění investic v rámci rizikového financování prováděných v rámci jiných opatření rizikového financování.

                              Podávání zpráv a konečné výsledky

                           Finanční zprostředkovatel poskytuje řídicímu orgánu nebo fondu fondů alespoň čtvrtletně informace ve standardizované formě a rozsahu.
                           Taková zpráva obsahuje všechny příslušné prvky, aby mohl řídicí orgán splnit podmínky článku 46 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Členské státy rovněž plní své závazky ohledně podávání zpráv a transparentnosti podle nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Ukazatele jsou sladěny se specifickými cíli příslušné priority programu ESIF, z něhož se financuje finanční nástroj, a s očekávanými výsledky předběžného hodnocení. U nástroje pro spoluinvestice jsou měřeny a vykazovány alespoň jednou za čtvrt roku a jsou přinejmenším sladěny s požadavky nařízení (EU) č. 1303/2013. Kromě běžných ukazatelů prioritní osy programu ESIF jsou dalšími ukazateli:

                                       a)

                                       částka investovaná do malých a středních podniků (v rozpadu);

                                       b)

                                       počet financovaných malých a středních podniků;

                                       c)

                                       hodnota financovaných investic;

                                       d)

                                       zisk nebo ztráta v důsledku investice (je-li to relevantní);

                                       e)

                                       počet zaměstnanců při „investování“ a „počet zaměstnanců“ při „výstupu“ v podporovaných malých a středních podnicích.

                              Vyhodnocení hospodářské prospěšnosti programového příspěvku

                           Finanční podpora plynoucí z programového příspěvku z veřejných zdrojů poskytnutého na nástroj se přenese na konečné příjemce. Tato zásada je zohledněna v dohodě o financování mezi řídicím orgánem nebo fondem fondů a finančním zprostředkovatelem.

               PŘÍLOHA VI

                  FOND URBANISTICKÉHO ROZVOJE

                  Schematické znázornění principu fondu urbanistického rozvoje

                  Podmínky pro fond urbanistického rozvoje

                              Struktura finančního nástroje

                           Fond urbanistického rozvoje má podobu úvěrového fondu, který zřídí a spravuje finanční zprostředkovatel za využití příspěvků z programu, příspěvků finančního zprostředkovatele a spoluinvestorů s cílem financovat nově vytvořené úvěry na urbanistické projekty.
                           Fond urbanistického rozvoje je dán k dispozici v rámci operace, která je součástí prioritní osy definované v programu, jenž je spolufinancován z evropských strukturálních a investičních fondů (ESIF), a která je vymezena v kontextu předběžného hodnocení, jež je požadováno nařízením (EU) č. 1303/2013.

                              Účel nástroje

                           Účelem nástroje je:

                                       1)

                                       zkombinovat zdroje z programu ESIF, od finančního zprostředkovatele a spoluinvestorů s cílem podpořit financování urbanistických projektů;

                                       2)

                                       zajistit urbanistickým projektům, které jsou realizovány v podporovaných oblastech určených ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy, snazší přístup k financování poskytováním více prostředků na projekty za zvýhodněných podmínek. Tyto investice se provádějí v rámci působnosti nařízení (EU) č. 651/2014.

                                 Cíle jsou spojeny s následujícími podmínkami.
                           Nástroj fondu urbanistického rozvoje je součástí provádění intervencí plánovaných v rámci uceleného přístupu ke strategii pro udržitelný rozvoj měst.
                           Příspěvkem z programu ESIF finančnímu zprostředkovateli není vyloučeno financování, které je k dispozici od jiných soukromých či veřejných investorů.
                           Program ESIF poskytne finančnímu zprostředkovateli finanční prostředky, aby bylo možné vybudovat portfolio úvěrů na urbanistické projekty. Program se podílí rovněž na ztrátách a selháních, příjmech a zpětných získáních úvěrů z fondu urbanistického rozvoje poskytnutých v tomto portfoliu u každého jednotlivého úvěru.
                           Spolufinancování z programu ESIF se poskytuje buď prostřednictvím: programového příspěvku řídicího orgánu, příspěvku finančního zprostředkovatele a příspěvků spoluinvestorů na úrovni spoluinvestic ve fondu, spoluinvestic prostřednictvím úvěrů na urbanistické projekty nebo spoluinvestic ze strany ostatních spoluinvestorů.
                           Pokud jde o strukturu fondu fondů, fond fondů převede příspěvek z programu ESIF finančnímu zprostředkovateli.
                           Kromě příspěvku z programu ESIF může fond fondů poskytovat vlastní zdroje, které se kombinují se zdroji finančního zprostředkovatele. Fond fondů v takovém případě přebírá část sdíleného rizika mezi příspěvky v portfoliu úvěrů. Jestliže prostředky poskytované fondem fondů jsou státními prostředky nebo se kombinují s jinými státními prostředky, použije se článek 16 nařízení (EU) č. 651/2014.

                              Urbanistický projekt

                           Urbanistický projekt je součástí provádění opatření zamýšlených v rámci uceleného přístupu ke strategii pro udržitelný rozvoj měst a přispívá ke splnění cílů, které jsou v ní stanoveny.
                           Všechny urbanistické projekty navíc vykazují tyto parametry:
                           Finanční udržitelnost:

                                       —

                                       urbanistické projekty jsou založeny na obchodním modelu s odhadem peněžních toků a zaměřením na potenciální soukromé investory,

                                       —

                                       urbanistické projekty jsou strukturované tak, aby vytvářely příjmy nebo snižovaly výdaje v míře dostatečné pro splacení úvěru získaného z fondu urbanistického rozvoje, a dále jsou strukturované takovým způsobem, aby byla každá forma státní podpory stanovena na minimální částku potřebnou k uskutečnění projektu, aby nedocházelo k narušení hospodářské soutěže. Projekty mají vnitřní míru návratnosti, která nepostačuje k přilákání finančních prostředků na čistě komerčním základě.

                                 Strategické sladění:

                                       —

                                       urbanistické projekty jsou součástí ucelené strategie pro udržitelný rozvoj měst a mají potenciál přilákat dodatečné finanční prostředky od ostatních veřejných a soukromých investorů,

                                       —

                                       urbanistické projekty splňují cíle a intervence plánované v programu ESIF a přispívají k dosažení relevantních ukazatelů výstupů programu ESIF,

                                       —

                                       urbanistické projekty se realizují v příslušném regionu/jurisdikci a přispívají ke splnění cílů (včetně kvantitativních výstupů) uvedených v programu ESIF.

                                 Z fondu urbanistického rozvoje mohou být podporovány tyto investiční priority:

                                       —

                                       investice do nízkouhlíkových strategií pro městské oblasti,

                                       —

                                       investice na zajištění odolnosti vůči katastrofám,

                                       —

                                       investice na přizpůsobování se změně klimatu,

                                       —

                                       investice do zlepšování městského prostředí, včetně regenerace starých průmyslových areálů a omezování znečištění ovzduší,

                                       —

                                       investice do udržitelné městské mobility,

                                       —

                                       investiční podpora samostatné výdělečné činnosti a zakládání podniků,

                                       —

                                       investice do infrastruktury pro veřejné služby zaměstnanosti,

                                       —

                                       investice do zdravotnictví a sociálních služeb, ať již do infrastruktury, výzkumu a vývoje nebo inovačních služeb, které přispívají k místnímu rozvoji a k přechodu od ústavní ke komunitní zdravotní péči a primárním formám zdravotní péče, jakož i ke zlepšování přístupu ke zdravotní péči a sociálním službám,

                                       —

                                       investice do materiální a hospodářské obnovy zanedbaných městských a venkovských komunit,

                                       —

                                       investice do zachování, ochrany, podpory a rozvoje kulturního dědictví,

                                       —

                                       investice do vysokoškolského vzdělávání, včetně spolupráce s podniky,

                                       —

                                       investice do rozvoje informačních a komunikačních technologií.

                              Dopady státní podpory

                           Investice se považují za slučitelné s vnitřním trhem a nepodléhají předběžnému oznamování, pokud jsou v souladu s článkem 16 nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Existence státní podpory se posuzuje na úrovni fondu fondů, finančního zprostředkovatele, soukromých investorů a konečných příjemců. Finanční zprostředkovatel a fond fondů musí v tomto ohledu splňovat následující podmínky:

                                       a)

                                       náklady a poplatky finančního zprostředkovatele a fondu fondů spojené s řízením odrážejí stávající tržní odměnu ve srovnatelné situaci, která nastává v případě, že byl fond fondů vybrán prostřednictvím otevřeného, transparentního a nediskriminačního výběrového řízení nebo jestliže odměna odpovídá článkům 12 a 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 a stát neposkytuje žádné jiné výhody. Pokud fond fondů pouze převádí příspěvek z ESIF finančnímu zprostředkovateli, plní poslání ve veřejném zájmu a při provádění opatření nevykonává žádnou obchodní činnost ani se na investici nepodílí vlastními prostředky – a tudíž není považován za příjemce podpory –, stačí, že fondu fondů není poskytnuto nadměrné vyrovnání;

                                       b)

                                       soukromý příspěvek na jednotlivé urbanistické projekty není nižší než 30 % z celkových finančních prostředků poskytnutých v souladu s čl. 16 odst. 6 nařízení (EU) č. 651/2014;

                                       c)

                                       fond urbanistického rozvoje je spravován na komerčním základě a jeho finanční rozhodnutí jsou orientovaná na zisk.

                                 Příspěvek ze soukromých zdrojů je zde považován za investice provedené soukromými subjekty.
                           Náklady na hloubkovou kontrolu urbanistických projektů se kryjí z nákladů a poplatků spojených s řízením, které vznikly finančnímu zprostředkovateli spravujícímu fond urbanistického rozvoje.
                           Preferenční odměňování (asymetrické podmínky ohledně ujednání o sdílení rizik) fondu fondů, příspěvek finančního zprostředkovatele a příspěvky spoluinvestorů na úrovni fondu a na úrovni projektu ve formě případných úvěrů se stanoví v souladu s čl. 44 odst. 1 nařízení (EU) č. 1303/2013, čl. 16 odst. 8 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 651/2014, jak je blíže specifikováno v oddíle Cenová politika.
                           Asymetrické podmínky nejsou možné v případě jiných spoluinvestorů na úrovni projektu, jelikož jejich příspěvky se neinvestují do úvěrů a mimo fond urbanistického rozvoje.

                              Úvěrová politika

                           a)   Platba řídicího orgánu či fondu fondů finančnímu zprostředkovateli

                           Po podpisu dohody o financování mezi řídicím orgánem nebo fondem fondů a finančním zprostředkovatelem převede příslušný řídicí orgán nebo fond fondů příspěvky z veřejných zdrojů z programu na finančního zprostředkovatele, který tyto příspěvky uloží do speciálního fondu urbanistického rozvoje. Převod se uskuteční v tranších, přičemž budou dodrženy stropy stanovené v článku 41 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Cílový objem úvěrů a rozmezí úrokové sazby se potvrdí při předběžném posouzení v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013 a zohlední se při určování povahy nástroje (revolvingový či nerevolvingový nástroj).
                           b)   Vytvoření portfolia úvěrů

                           Od finančního zprostředkovatele se vyžaduje, aby vedle svých stávajících úvěrových činností v předem určené omezené lhůtě vytvořil portfolio způsobilých úvěrů na urbanistické projekty, které budou částečně financovány z prostředků vyplacených v rámci programu, přičemž bude uplatněna míra sdílení rizik, která byla dojednána v dohodě o financování.
                           Finanční zprostředkovatel provádí důslednou úvěrovou politiku, jejímž základem je dohodnutá investiční strategie umožňující řádné řízení úvěrového portfolia, přičemž dodržuje použitelné průmyslové normy a zůstává v souladu s finančními zájmy a cíli politiky řídicího orgánu. Investiční strategie je definována podle ucelené strategie pro udržitelný rozvoj měst, cílové činnosti, cílové územní oblasti a způsobilých výdajů.
                           Identifikaci, výběr, hloubkovou kontrolu, dokumentaci a poskytování úvěrů konečným příjemcům provádí finanční zprostředkovatel v souladu se svými standardními postupy a v souladu se zásadami stanovenými v příslušné dohodě o financování.
                           Pokud poskytují úvěry na urbanistické projekty spoluinvestoři, měla by být podepsána dohoda o spoluinvesticích mezi finančním zprostředkovatelem a spoluinvestory, kteří poskytují úvěr přímo na urbanistický projekt. Taková dohoda stanoví podmínky pro investice do konečných příjemců a je v souladu s čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 821/2014 (*******), pokud se uvedený článek uplatňuje. Taková dohoda o spoluinvesticích případně vymezuje podmínky ohledně ujednání o sdílení rizik.
                           c)   Opětovné použití zdrojů vrácených do finančního nástroje

                           Zdroje vrácené do finančního nástroje se buď opětovně použijí v rámci téhož finančního nástroje (revolving ve stejném finančním nástroji), nebo se poté, co byly vráceny řídicímu orgánu nebo fondu fondů, použijí v souladu s články 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Tento revolvingový přístup uvedený v článcích 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013 se zahrne do dohody o financování.
                           Při revolvingu v rámci téhož finančního nástroje jsou částky, které připadají na podporu z ESI fondů a které finanční zprostředkovatel ve lhůtě pro investice uhradí a/nebo získá zpět z úvěrů konečným příjemcům, v zásadě dány k dispozici pro nové použití v rámci téhož finančního nástroje.
                           Alternativně, jestliže je splátka vyplácena přímo řídicímu orgánu nebo fondu fondů, dochází k ní pravidelně a odráží i) splátky jistiny a ii) všechny zpětně získané částky a odečtené ztráty z úvěrů a iii) všechny platby úrokové sazby. Tyto prostředky se musejí použít v souladu s články 44 a 45 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           d)   Náhrady ztrát

                           Finanční zprostředkovatel přijme v souladu se svými vnitřními pokyny a postupy opatření na vymáhání každého nesplaceného úvěru financovaného fondem urbanistického rozvoje.
                           Částky, které finanční zprostředkovatel získá zpět (po odečtu případných nákladů na zpětné získání a nákladů na zabavení pro nesplácení úvěru), se rozdělí mezi finančního zprostředkovatele, řídicí orgán a fond fondů.
                           e)   Úroky a další výnosy

                           Úroky a další výnosy vytvářené podporou finančního nástroje poskytovanou z ESI fondů se použijí způsobem uvedeným v článku 43 nařízení (EU) č. 1303/2013.

                              Cenová politika

                           Při navrhování svých cen finanční zprostředkovatel sníží celkový požadavek na kolaterál a úrokovou sazbu na každý úvěr zahrnutý do portfolia o příděl z veřejného příspěvku z programu a uvedený v ujednáních o sdílení rizika.
                           Cenová politika obsahuje alespoň tyto prvky:

                                       1)

                                       úroková sazba za účast finančního zprostředkovatele se stanoví tržně (tedy podle vlastní politiky finančního zprostředkovatele);

                                       2)

                                       celková úroková sazba, jíž jsou zatíženy úvěry pro způsobilé urbanistické projekty zařazené do portfolia, se musí snížit úměrně k přiděleným prostředkům poskytnutým z programového příspěvku z veřejných zdrojů. Při tomto snížení se zohlední poplatky, které by si řídicí orgán mohl účtovat za příspěvek z programu a ujednání o sdílení rizika;

                                       3)

                                       cenová politika se v průběhu období způsobilosti nemění.

                              Příspěvek z programu na finanční nástroj: částka a sazba (podrobné informace k produktu)

                           Skutečná míra sdílení rizik, programový příspěvek z veřejných zdrojů, preferenční odměňování a úroková sazba u úvěrů vycházejí ze zjištění předběžného posouzení a zaručují, aby výhoda pro konečné příjemce splňovala ustanovení čl. 16 odst. 8 písm. b) nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Velikost cílového portfolia fondu urbanistického rozvoje se stanoví na základě předběžného posouzení, které zdůvodňuje podporu pro finanční nástroj v souladu s článkem 37 nařízení (EU) č. 1303/2013, a případně se zohlední revolvingový přístup nástroje.
                           Prostředky přidělené do fondu urbanistického rozvoje a míra sdílení rizik se stanoví tak, aby byla zaplněna mezera zjištěná v předběžném posouzení, a splňují podmínky stanovené v této příloze.
                           Pro každý způsobilý úvěr zahrnutý do portfolia se stanoví minimální míra spolufinancování dohodnutá s finančním zprostředkovatelem, která odpovídá maximálnímu podílu částky jistiny způsobilého úvěru financovaného z programu. Míra sdílení rizik dohodnutá s finančním zprostředkovatelem určuje podíl ztrát, které se mají rozdělit mezi finančního zprostředkovatele, spoluinvestory (na úrovni fondu a na úrovni projektu) a příspěvek z programu v případě, že neexistuje žádná jiná dohoda.
                           Podrobné podmínky financování poskytovaného z fondu urbanistického rozvoje se určí před provedením investice pro každý urbanistický projekt na základě finančních prognóz, které se vypracují pro urbanistický projekt a které ověří finanční zprostředkovatel.

                              Příspěvek z programu na finanční nástroj (činnosti)

                           Portfolio základních transakcí financovaných z fondu urbanistického rozvoje zahrnuje úvěry na urbanistické projekty.
                           Kritéria způsobilosti pro zařazení do portfolia se určí v souladu s právem Unie, programem ESIF, vnitrostátními pravidly způsobilosti, investiční strategií (součást uceleného přístupu ke strategii pro udržitelný rozvoj měst) a společně s finančním zprostředkovatelem. Finanční zprostředkovatel provede rozumný odhad rizikového profilu portfolia.
                           Finanční zprostředkovatel musí určit a udržitelným způsobem spravovat portfolio urbanistických projektů a investovat do nich na základě investiční strategie potvrzené v rámci předběžného posouzení. Finanční zprostředkovatel spravuje portfolio urbanistických projektů, které jsou součástí provádění intervencí plánovaných v rámci uceleného přístupu ke strategii pro udržitelný rozvoj měst.
                           U každého urbanistického projektu finanční zprostředkovatel poskytne alespoň tyto informace:

                                       a)

                                       obecný popis projektu a časový rozvrh projektu včetně popisu partnerů podílejících se na spolufinancování a akcionářů a podrobného plánu financování projektu;

                                       b)

                                       odůvodnění výběru, pokud jde o příspěvek z programu, včetně počátečního posouzení životaschopnosti projektu a následné potřeby investic z fondu urbanistického rozvoje;

                                       c)

                                       vymezení rizik;

                                       d)

                                       soulad s cíli projektu popsanými v příslušném programu. To znamená, že vybrané urbanistické projekty přispívají ke splnění cílů programu, včetně kvantitativních výstupů, uvedených v příslušných prioritních osách programu.

                                 Finanční zprostředkovatel při provádění portfolia zejména:

                                       a)

                                       určuje finanční investice do životaschopných urbanistických projektů, které splňují požadavky a kritéria platné pro příslušný program, investuje do těchto projektů, vede jednání o těchto investicích a provádí jejich strukturalizaci;

                                       b)

                                       provádí hodnocení souladu a investic s ohledem na požadavky investiční strategie. Test životaschopnosti musí prokázat, že by se projekt bez investice z fondu urbanistického rozvoje neuskutečnil;

                                       c)

                                       podává zprávu o urbanistických projektech v souladu s článkem 46 nařízení (EU) č. 1303/2013;

                                       d)

                                       zaručuje, aby alespoň 30 % celkového financování poskytnutého na urbanistický projekt pocházelo ze soukromých zdrojů a aby tyto zdroje co nejlépe využily pákového efektu.

                              Odpovědnost řídicího orgánu

                           Odpovědnost řídicího orgánu ve vztahu k finančnímu nástroji je stanovena v článku 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014.
                           Kryté ztráty jsou dlužné částky jistiny, splatný a nesplacený a standardní úrok (vyloučeny jsou však poplatky za pozdní platby a jakékoli další náklady a výdaje).

                              Doba trvání

                           Úvěrové období finančního nástroje se stanoví tak, aby bylo zaručeno, že se příspěvek z programu uvedený v článku 42 nařízení (EU) č. 1303/2013 použije pro úvěry vyplacené konečným příjemcům nejpozději do 31. prosince 2023.
                           Investice učiněné po 31. prosinci 2020 se musí posoudit z hlediska souladu s pravidly státní podpory, která vstoupí v platnost po tomto datu.

                              Poskytování úvěrů a sdílení rizik na úrovni finančního zprostředkovatele (sladění zájmů)

                           Sladění zájmů řídicího orgánu, spoluinvestorů a finančního zprostředkovatele je dosaženo prostřednictvím:

                                       —

                                       výkonnostních poplatků podle článků 12 a 13 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014,

                                       —

                                       odměny finančního zprostředkovatele, která odráží současnou tržní odměnu ve srovnatelné situaci,

                                       —

                                       toho, že finanční zprostředkovatel zajistí financování alespoň ve výši 30 % celkového finančního závazku na poskytování úvěrů na urbanistické projekty. Z těchto 30 % investuje finanční zprostředkovatel nejméně 1 % celkového finančního závazku fondu urbanistického rozvoje na každý projekt z vlastních zdrojů za stejných podmínek jako příspěvek z programu. Zbývajících 29 % poskytuje finanční zprostředkovatel, spoluinvestoři na úrovni fondu nebo spoluinvestoři na úrovni projektu prostřednictvím úvěrů,

                                       —

                                       toho, že celková částka spolufinancování ze soukromých zdrojů představuje alespoň 30 % celkového financování poskytnutého na urbanistický projekt,

                                       —

                                       toho, že spolufinancování ze strany spoluinvestorů by mohlo být považováno buď za vnitrostátní spolufinancování z fondu ESI, pokud nepochází z vlastních zdrojů konečných příjemců (kde se takové spolufinancování investuje do způsobilých výdajů na projekt), nebo za doplnění programového příspěvku z veřejných zdrojů,

                                       —

                                       toho, že se riziko mezi finančního zprostředkovatele a spoluinvestory (na úrovni fondu nebo na úrovni urbanistického projektu) rozděluje poměrně, stejně jako v případě příspěvku z programu, s výjimkou případu, kdy se na základě předběžného posouzení podle čl. 37 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) č. 1303/2013 odhaduje, že je potřebné preferenční odměňování ve formě asymetrického sdílení rizika mezi veřejnými a soukromými spoluinvestory. Tato ujednání musí být v souladu s čl. 16 odst. 8 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 651/2014 a musí být zahrnuta do dohody o spoluinvesticích mezi stranami. Tato ujednání se neuplatňují na 1 %, které investuje finanční zprostředkovatel z vlastních zdrojů, jak již bylo uvedeno výše, za účelem sladění zájmů.

                              Způsobilí finanční zprostředkovatelé

                           Vybraným finančním zprostředkovatelem je veřejný nebo soukromý subjekt usazený v členském státě, který je podle právních předpisů oprávněný poskytovat úvěry na urbanistické projekty v jurisdikci programu, ze kterého se přispívá na finanční nástroj. Způsobilý finanční zprostředkovatel musí navíc prokázat schopnost spravovat fond urbanistického rozvoje a monitorovat portfolio urbanistických projektů. Jde o prvky požadované v článku 7 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014. Způsobilý finanční zprostředkovatel musí také prokázat zkušenosti na příslušném cílovém trhu a odpovídající zkušenosti s řízením rovnocenných nebo obdobných projektů nebo finančních nástrojů, jejichž prostřednictvím se investuje do obdobných projektů, jako jsou projekty plánované fondem urbanistického rozvoje, včetně zkušeností s využíváním ESIF.
                           Finanční zprostředkovatel je přiměřeně regulován příslušným vnitrostátním regulačním orgánem pro finanční služby a řídí se osvědčenými postupy pro profesionální řízení fondů.
                           Finanční zprostředkovatel je řízen podle komerčních zásad. Tento požadavek se považuje za splněný, pokud jsou splněny podmínky stanovené v čl. 16. odst. 9 nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Soukromé subjekty se považují za soukromé právní subjekty vlastněné soukromými nebo veřejnými investory, kteří investují na své vlastní riziko a ze svých vlastních zdrojů.
                           Právní struktura fondu urbanistického rozvoje umožňuje dodatečné financování na mobilizaci příspěvku z programu od jiných investorů na urbanistické projekty.
                           Řídicí orgán a fond fondů dodržují při výběru finančního zprostředkovatele právo Unie. Výběr finančního zprostředkovatele probíhá otevřeným, transparentním a nediskriminačním způsobem. Cílem výběru finančního zprostředkovatele je stanovit ujednání o přiměřeném sdílení rizik v případě preferenčního odměňování.
                           V rámci výběru finančního zprostředkovatele se zhodnotí investiční strategie fondu urbanistického rozvoje, rozhodování a celkový přístup k řízení, řídící kapacita a příspěvek finančního zprostředkovatele do fondu urbanistického rozvoje z jeho vlastních zdrojů. V rámci výběrového řízení je jedním z kritérií způsobilosti při výběru finančního zprostředkovatele jeho schopnost navrhnout a vypracovat portfolio urbanistických projektů, které mají být financovány, s ohledem na nejkonkurenceschopnější cenovou politiku navrhovanou finančním zprostředkovatelem, jenž se účastní výběrového řízení.
                           Finanční zprostředkovatel je odpovědný za identifikaci a hodnocení urbanistických projektů. Vybraný finanční zprostředkovatel spravuje seznam urbanistických projektů.
                           Seznam urbanistických projektů obsahuje projekty, k jejichž financování se finanční zprostředkovatel zavazuje, a to na základě informací, které jsou v té době k dispozici.
                           Za investory se považují všichni investoři, již jsou při rozumném určení finančního zprostředkovatele investory, kteří provozují činnost v podmínkách odpovídajících zásadě investora v tržním hospodářství bez ohledu na právní povahu a vlastnickou strukturu těchto investorů.
                           Finanční zprostředkovatel stanoví v rámci svého výběru podmínky a kritéria pro hodnocení spoluinvestorů. Ty by měly být srozumitelné a dostupné potenciálním spoluinvestorům. Finanční zprostředkovatel uplatňuje při hledání spoluinvestorů a poskytování investic s těmito spoluinvestory nediskriminační přístup. Hodnocení spoluinvestorů může být zkontrolováno ex post.

                              Způsobilost konečných příjemců

                           Koneční příjemci jsou způsobilí podle práva Unie a vnitrostátního práva, příslušného programu ESIF, dohody o financování a za podmínky uvedené v článku 16 nařízení (EU) č. 651/2014. V den podpisu úvěru splňují koneční příjemci tato kritéria způsobilosti:

                                       a)

                                       jsou aktéry v oblasti rozvoje měst, tj. podniky s právním postavením umožňujícím zadlužení a provádění urbanistických projektů, s odlišnými vlastnickými strukturami, např. kombinujícími soukromý a veřejný kapitál;

                                       b)

                                       jsou aktivními partnery regionálních a místních orgánů, které podporují rozvoj měst investováním do urbanistických projektů. Koneční příjemci musejí mít dostatečný právní zájem o dané aktivum, do kterého jsou investice prováděny;

                                       c)

                                       nejsou vyloučeni podle článku 1 odst. 2 až 5 nařízení (EU) č. 651/2014;

                                       d)

                                       nespadají pod jedno čí více odvětví podléhající omezením (********);

                                       e)

                                       nejsou podnikem v obtížích podle čl. 2 odst. 18 nařízení (EU) č. 651/2014;

                                       f)

                                       z kontrol provedených v souladu s vnitřními pokyny a standardní úvěrovou politikou finančního zprostředkovatele vyplývá, že nejsou v prodlení se splátkami nebo jinak neporušili podmínky úvěrů poskytnutých buď finančním zprostředkovatelem, nebo jinou finanční institucí;

                                       g)

                                       investují do urbanistických projektů, které jsou realizovány v podporovaných oblastech určených ve schválené mapě regionální podpory na období od 1. července 2014 do 31. prosince 2020 při použití čl. 107 odst. 3 písm. a) a c) Smlouvy.

                                 Kromě toho mají koneční příjemci v okamžiku investice a během úhrady úvěru sídlo v členském státě a činnost, na kterou byl úvěr vyplacen, je prováděna v příslušném členském státě a v regionu/jurisdikci programu ESIF.

                              Vlastnosti produktu pro konečné příjemce

                           Fond urbanistického rozvoje poskytne konečným příjemcům úvěry, které přispívají k cíli programu a jsou spolufinancovány z programu. Částky a sazby fondu urbanistického rozvoje se sladí s výsledky předběžného posouzení podle čl. 37 odst. 2 nařízení (EU) č. 1303/2013 a odpovídají nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Úvěry se používají výlučně k těmto povoleným účelům:

                                       a)

                                       investice do hmotných a nehmotných aktiv;

                                       b)

                                       provozní kapitál související s rozvojem či rozšířením činností, které doplňují činnosti uvedené výše v písmeni a) (a souvisejí s nimi) (tato doplňková povaha bude doložena mimo jiné v podnikatelském záměru urbanistického projektu a částkou financování).

                                 Úvěry fondu urbanistického rozvoje obsažené v portfoliu musejí po celou dobu splňovat následující kritéria způsobilosti:

                                       c)

                                       úvěry jsou nově vytvořené a je vyloučeno refinancování stávajících úvěrů nebo financování ukončených projektů;

                                       d)

                                       celková částka investice na urbanistický projekt z fondu urbanistického rozvoje nepřesáhne 20 000 000  EUR, jak je stanoveno v čl. 16 odst. 3 nařízení (EU) č. 651/2014;

                                       e)

                                       úvěry zajišťují financování pro jeden či více povolených účelů v eurech a/nebo ve státní měně v příslušné jurisdikci, případně v jakékoli jiné měně;

                                       f)

                                       úvěry nemají formu mezaninových úvěrů, podřízeného dluhu nebo kvazivlastního kapitálu;

                                       g)

                                       úvěry nemají formu revolvingových úvěrových linek;

                                       h)

                                       úvěry mají splátkový kalendář, včetně pravidelných amortizačních splátek a/nebo konečné jednorázové splátky;

                                       i)

                                       úvěry nefinancují čistě finanční činnosti ani poskytování spotřebitelských úvěrů;

                                       j)

                                       splatnost: úvěry mají minimální dobu splatnosti 12 měsíců včetně příslušné doby odkladu (pokud existuje) a maximální dobu splatnosti až 360 měsíců.

                              Podávání zpráv a konečné výsledky

                           Finanční zprostředkovatel poskytuje řídicímu orgánu nebo fondu fondů alespoň čtvrtletně informace ve standardizované formě a rozsahu.
                           Zpráva obsahuje všechny příslušné prvky, aby mohl řídicí orgán splnit podmínky článku 46 nařízení (EU) č. 1303/2013.
                           Členské státy rovněž plní své závazky ohledně podávání zpráv a transparentnosti podle nařízení (EU) č. 651/2014.
                           Ukazatele jsou v souladu se specifickými cíli příslušné priority programu ESIF, který financuje finanční nástroj, a s očekávanými výsledky předběžného posouzení. U fondu urbanistického rozvoje jsou měřeny a vykazovány alespoň jednou za čtvrt roku a jsou přinejmenším sladěny s požadavky nařízení (EU) č. 1303/2013. Kromě běžných ukazatelů prioritní osy programu ESIF jsou dalšími ukazateli:

                                       a)

                                       počet financovaných úvěrů/projektů;

                                       b)

                                       výše financovaných úvěrů;

                                       c)

                                       selhání (počet a výše);

                                       d)

                                       splacené prostředky a výnosy.

                              Vyhodnocení hospodářské prospěšnosti příspěvku z programu

                           Finanční výhoda plynoucí z programového příspěvku z veřejných zdrojů poskytnutého na nástroj se přenese na konečné příjemce, přičemž se případně zohlední příznivé podmínky financování, které programový příspěvek z veřejných zdrojů poskytuje fondu urbanistického rozvoje.
                           Finanční zprostředkovatel sníží celkovou efektivní úrokovou sazbu, případně i politiku zajištění, účtovanou konečným příjemcům u každého způsobilého úvěru obsaženého v portfoliu, čímž zohlední příznivé podmínky financování spojené s programovým příspěvkem poskytovaným fondu urbanistického rozvoje.
                           Tato zásada je zohledněna v dohodě o financování mezi řídicím orgánem nebo fondem fondů a finančním zprostředkovatelem.

                     “

            (*)  Nařízení Komise (EU) č. 651/2014 ze dne 17. června 2014, kterým se v souladu s články 107 a 108 Smlouvy prohlašují určité kategorie podpory za slučitelné s vnitřním trhem (Úř. věst. L 187, 26.6.2014, s. 1).

            (**)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 821/2014 ze dne 28. července 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení (EU) č. 1303/2013 Evropského parlamentu a Rady, pokud jde o podrobná ujednání pro převod a správu příspěvků z programu, podávání zpráv o finančních nástrojích, technické vlastnosti informačních a komunikačních opatření k operacím a systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů (Úř. věst. L 223, 29.7.2014, s. 7).

            (***)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 ze dne 3. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 5).

            (****)  Commission Recommendation of 6 May 2003 concerning the definition of micro, small and medium-sized enterprises (Úř. věst. L 124, 20.5.2003, s. 36).
         Podnik s méně než 250 zaměstnanci a obratem nižším než 50 milionů EUR nebo celkovými aktivy nižšími než 43 milionů EUR; podnik rovněž nepatří do skupiny, která překračuje tyto prahové hodnoty. Doporučení Komise stanoví, že „podnikem se rozumí každý subjekt vykonávající hospodářskou činnost, bez ohledu na jeho právní formu“.

            (*****)  Následující hospodářská odvětví jsou společně označována jako „odvětví podléhající omezením“:

                     a)

                     nezákonné hospodářské činnosti: výroba, obchod či jiná činnost, které jsou podle právních předpisů domácí jurisdikce pro takovou výrobu, obchod nebo činnost nezákonné;

                     b)

                     tabák a destilované alkoholické nápoje: výroba tabáku a destilovaných alkoholických nápojů a souvisejících výrobků a obchod s nimi;

                     c)

                     výroba zbraní a střeliva a obchod s nimi: financování výroby jakéhokoli druhu zbraní a střeliva a obchod s nimi. Toto omezení se neuplatní, pokud tyto činnosti tvoří součást jasně vymezených politik Evropské unie nebo tyto politiky doplňují;

                     d)

                     kasina: kasina a rovnocenné podniky;

                     e)

                     omezení v odvětví IT: výzkum, vývoj či technické aplikace týkající se programů či řešení využívajících elektronická data, které i) se zaměřují konkrétně na: a) podporu jakékoli činnosti, která spadá do odvětví podléhajících omezením uvedených výše v písmenech a) až d); b) hazardní hry prostřednictvím internetu a on-line kasina; nebo c) pornografii, nebo které (ii) mají umožnit nezákonný a) vstup do sítí pro elektronickou výměnu dat; nebo b) stahování elektronických dat;

                     f)

                     omezení v odvětví přírodních věd: při poskytování podpory na financování výzkumu, vývoje či technických aplikací týkajících se: i) klonování lidí pro výzkumné či terapeutické účely; nebo ii) geneticky modifikovaných organismů („GMO“).

            (******)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 508/2014 ze dne 15. května 2014 o Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 2328/2003, (ES) č. 861/2006, (ES) č. 1198/2006 a (ES) č. 791/2007 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1255/2011 (Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 1).

            (*******)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 821/2014 ze dne 28. července 2014, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení (EU) č. 1303/2013 Evropského parlamentu a Rady, pokud jde o podrobná ujednání pro převod a správu příspěvků z programu, podávání zpráv o finančních nástrojích, technické vlastnosti informačních a komunikačních opatření k operacím a systém pro zaznamenávání a uchovávání údajů (Úř. věst. L 223, 29.7.2014, s. 7).

            (********)  Následující hospodářská odvětví jsou společně označována jako „odvětví podléhající omezením“:

                     a)

                     nezákonné hospodářské činnosti: výroba, obchod či jiná činnost, které jsou podle právních předpisů domácí jurisdikce pro takovou výrobu, obchod nebo činnost nezákonné;

                     b)

                     tabák a destilované alkoholické nápoje: výroba tabáku a destilovaných alkoholických nápojů a souvisejících výrobků a obchod s nimi;

                     c)

                     výroba zbraní a střeliva a obchod s nimi: financování výroby jakéhokoli druhu zbraní a střeliva a obchod s nimi. Toto omezení se neuplatní, pokud tyto činnosti tvoří součást jasně vymezených politik Evropské unie nebo tyto politiky doplňují;

                     d)

                     kasina: kasina a rovnocenné podniky;

                     e)

                     omezení v odvětví IT: výzkum, vývoj či technické aplikace týkající se programů či řešení využívajících elektronická data, které i) se zaměřují konkrétně na: a) podporu jakékoli činnosti, která spadá do odvětví podléhajících omezením uvedených výše v písmenech a) až d); b) hazardní hry prostřednictvím internetu a on-line kasina; nebo c) pornografii, nebo které (ii) mají umožnit nezákonný a) vstup do sítí pro elektronickou výměnu dat; nebo b) stahování elektronických dat;

                     f)

                     omezení v odvětví přírodních věd: při poskytování podpory na financování výzkumu, vývoje či technických aplikací týkajících se: i) klonování lidí pro výzkumné či terapeutické účely; nebo ii) geneticky modifikovaných organismů („GMO“).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 302/2013 ze dne 27. března 2013 , kterým se mění nařízení (ES) č. 616/2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí

text:
               28.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 90/86

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 302/2013
   ze dne 27. března 2013,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 616/2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 144 odst. 1 a článek 148 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 616/2007 (2) se týká správy celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí.

               (2)

               Minimální a maximální množství, kterých se týká žádost o dovozní práva a dovozní licence, by měla být pozměněna a harmonizována, aby se předešlo nesrovnalostem.

               (3)

               Za účelem zlepšení a harmonizace správy kvót by jistota pro některé kvóty a platnost dovozních licencí měla být upravena a dovozní licence pro určité skupiny by měly být nepřevoditelné.

               (4)

               V příloze by mělo být uvedeno, že přidělení některých kvót pro další země by mělo v některých případech rovněž zahrnovat také buď Brazílii, nebo Thajsko.

               (5)

               Nařízení (ES) č. 616/2007 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (6)

               Řídící výbor pro společnou organizaci zemědělských trhů nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené jeho předsedou,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Nařízení (ES) č. 616/2007 se mění takto:

               1)

               Článek 4 se mění takto:

                           a)

                           Odstavec 5 se nahrazuje tímto:
                           „5.   Každá žádost o dovozní licenci nebo dovozní práva musí respektovat požadavek na minimální množství v tunách a požadavek na určitý maximální procentní podíl množství, které je k dispozici pro dané kvótové období nebo podobdobí. Tyto požadavky jsou pro každou jednotlivou kvótu stanoveny v příloze I.“

                           b)

                           Odstavec 7 se nahrazuje tímto:
                           „7.   Kolonka 20 žádosti o licenci a licence samé musí obsahovat jeden z údajů uvedených v příloze II části A.
                           Kolonka 24 licence musí obsahovat jeden z údajů uvedených v příloze II části B.
                           Pro skupiny 3 a 6A a pro kvótu skupiny 6B s pořadovým číslem 09.4262, musí kolonka 24 licence obsahovat jeden z údajů uvedených v příloze II části C.
                           Pro skupinu 8 a kvótu skupiny 6B s pořadovým číslem 09.4261 musí kolonka 24 licence obsahovat jeden z údajů uvedených v příloze II části D.
                           Pro kvóty skupiny 6B s pořadovými čísly 09.4263, 09.4264 a 09.4265 musí kolonka 24 licence obsahovat jeden z údajů uvedených v příloze II části E.“

               2)

               V článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
               „2.   Při podání žádosti o licenci pro skupiny 2, 3, 6A, 6B a 8 musí být složena jistota ve výši 50 EUR za 100 kilogramů. Pro skupiny 1, 4 A, 4B a 7 je jistota stanovena na 10 EUR za 100 kilogramů a pro žádosti o dovozní práva pro skupinu 5 A a 5B je jistota stanovena na 35 EUR za 100 kilogramů.“

               3)

               Článek 7 se nahrazuje tímto:
               „Článek 7
               1.   Odchylně od článku 22 nařízení Komise (ES) č. 376/2008 (3) jsou dovozní licence a dovozní práva platná od prvního dne kvótového období nebo podobdobí, pro které byla žádost podána, do 30. června téhož kvótového období.
               V souladu s čl. 22 odst. 2 nařízení (ES) č. 376/2008 jsou však pro skupinu 5A a 5B licence platné 15 pracovních dnů ode dne skutečného vydání licence.
               2.   Odchylně od čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 376/2008 nejsou práva vyplývající z licencí pro jiné skupiny než skupinu 5A a 5B převoditelná.
               3.   Aniž je dotčen čl. 8 odst. 1 nařízení (ES) č. 376/2008, jsou práva vyplývající z licencí pro skupiny 5A a 5B převoditelná pouze na nabyvatele, kteří splňují podmínky podle článku 5 nařízení (ES) č. 1301/2006 a podle čl. 4 odst. 1 a 2 tohoto nařízení.

               4)

               Příloha I se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.

               5)

               Příloha II tohoto nařízení se doplňuje jako část E přílohy II.

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. března 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 142, 5.6.2007, s. 3.

      (3)  Úř. věst. L 114, 26.4.2008, s. 3.“

      PŘÍLOHA I

            „PŘÍLOHA I

               Solené nebo uzené drůbeží maso
                (1)

                        Země

                        Skupina číslo

                        Periodicita správy

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Celní sazba

                        Roční množství
                        (v tunách)

                        Minimální množství na žádost

                        Maximální množství na žádost

                        Brazílie

                        1

                        čtvrtletně

                        09.4211

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        170 807

                        100 t

                        10 %

                        Thajsko

                        2

                        čtvrtletně

                        09.4212

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        92 610

                        100 t

                        5 %

                        Ostatní

                        3

                        ročně

                        09.4213

                        ex 0210 99 39

                        15,4 %

                        828

                        10 t

                        10 %

               Přípravky z drůbežího masa kromě krůtího masa

                        Země

                        Skupina číslo

                        Periodicita správy

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Celní sazba

                        Roční množství
                        (v tunách)

                        Minimální množství na žádost

                        Maximální množství na žádost

                        Brazílie

                        4A

                        čtvrtletně

                        09.4214

                        1602 32 19

                        8 %

                        79 477

                        100 t

                        10 %

                        09.4251

                        1602 32 11

                        630 EUR/t

                        15 800

                        100 t

                        10 %

                        09.4252

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        62 905

                        100 t

                        10 %

                        4B

                        ročně

                        09.4253

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        295

                        10 t

                        100 %

                        Thajsko

                        5A

                        čtvrtletně

                        09.4215

                        1602 32 19

                        8 %

                        160 033

                        100 t

                        10 %

                        09.4254

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        14 000

                        100 t

                        10 %

                        09.4255

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        2 100

                        10 t

                        10 %

                        09.4256

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        13 500

                        100 t

                        10 %

                        5B

                        ročně

                        09.4257

                        1602 39 21

                        630 EUR/t

                        10

                        10 t

                        100 %

                        09.4258

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        09.4259

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        600

                        10 t

                        100 %

                        Ostatní

                        6A

                        čtvrtletně

                        09.4216

                        1602 32 19

                        8 %

                        11 443

                        10 t

                        10 %

                        09.4260

                        1602 32 30

                        10,9 %

                        2 800

                        10 t

                        10 %

                        6B

                        ročně

                        09.4261 (4)

                        1602 32 11

                        630 EUR/t

                        340

                        10 t

                        100 %

                        09.4262

                        1602 32 90

                        10,9 %

                        470

                        10 t

                        100 %

                        09.4263 (5)

                        1602 39 29

                        10,9 %

                        220

                        10 t

                        100 %

                        09.4264 (5)

                        ex 1602 39 85 (2)

                        10,9 %

                        148

                        10 t

                        100 %

                        09.4265 (5)

                        ex 1602 39 85 (3)

                        10,9 %

                        125

                        10 t

                        100 %

               Přípravky z krůtího masa

                        Země

                        Skupina číslo

                        Periodicita správy

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Celní sazba

                        Roční množství
                        (v tunách)

                        Minimální množství na žádost

                        Maximální množství na žádost

                        Brazílie

                        7

                        čtvrtletně

                        09.4217

                        1602 31

                        8,5 %

                        92 300

                        100 t

                        10 %

                        Ostatní

                        8

                        čtvrtletně

                        09.4218

                        1602 31

                        8,5 %

                        11 596

                        10 t

                        10 %“

         (1)  Působnost preferenčního režimu se určuje na základě kódu KN a splněním podmínky, že příslušné solené nebo uzené maso je drůbežím masem kódu KN 0207.

         (2)  Zpracované kachní, husí maso a maso perliček obsahující 25 % hmotnostních nebo více, avšak méně než 57 % hmotnostních drůbežího masa nebo drobů.

         (3)  Zpracované kachní, husí maso a maso perliček obsahující méně než 25 % hmotnostních drůbežího masa nebo drobů.

         (4)  Jiné než Brazílie, včetně Thajska.

         (5)  Jiné než Thajsko, včetně Brazílie.

      PŘÍLOHA II

                     „E.

                     Údaje podle čl. 4 odst. 7 pátého pododstavce:

                                 bulharsky

                                 :

                                 Не следва да се използва за продукти с произход от Тайланд в съответствие с Регламент (ЕО) № 616/2007.

                                 španělsky

                                 :

                                 No puede utilizarse para productos originarios de Tailandia en aplicación del Reglamento (CE) no 616/2007.

                                 česky

                                 :

                                 Nepoužije se u produktů pocházejících z Thajska v souladu s nařízením (ES) č. 616/2007.

                                 dánsky

                                 :

                                 Kan ikke anvendes for produkter med oprindelse i Thailand i henhold til forordning (EF) nr. 616/2007.

                                 německy

                                 :

                                 Gemäß der Verordnung (EG) Nr. 616/2007 nicht verwendbar für Erzeugnisse mit Ursprung in Thailand.

                                 estonsky

                                 :

                                 Ei ole kasutatav Tai päritolu toodete puhul vastavalt määrusele (EÜ) nr 616/2007.

                                 řecky

                                 :

                                 Δεν μπορεί να χρησιμοποιηθεί για τα προϊόντα καταγωγής Ταϊλάνδης κατ’ εφαρμογή του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 616/2007.

                                 anglicky

                                 :

                                 Not to be used for products originating in Thailand pursuant to Regulation (EC) No 616/2007.

                                 francouzsky

                                 :

                                 N’est pas utilisable pour des produits originaires de Thaïlande en application du règlement (CE) no 616/2007.

                                 italsky

                                 :

                                 Da non utilizzare per prodotti originari della Tailandia in applicazione del regolamento (CE) n. 616/2007.

                                 lotyšsky

                                 :

                                 Piemērojot Regulu (EK) Nr. 616/2007, neizmanto Taizemes izcelsmes produktiem.

                                 litevsky

                                 :

                                 Nenaudojama produktams, kurių kilmės šalys yra Tailandas, taikant Reglamentą (EB) Nr. 616/2007.

                                 maďarsky

                                 :

                                 Nem alkalmazandó a Thaiföldről származó termékekre a 616/2007/EK rendelet alapján.

                                 maltsky

                                 :

                                 Ma jistax jintuża għall-prodotti li joriġinaw mit-Tajlandja, b’applikazzjoni tar-Regolament (KE) Nru 616/2007.

                                 nizozemsky

                                 :

                                 Mag niet worden gebruikt voor producten van oorspong uit Thailand overeenkomstig Verordening (EG) nr. 616/2007.

                                 polsky

                                 :

                                 Nie stosuje się w przypadku produktów pochodzących z Tajlandii zgodnie z rozporządzeniem (WE) nr 616/2007.

                                 portugalsky

                                 :

                                 Não utilizável para produtos originários da Tailândia, em aplicação do Regulamento (CE) n.o 616/2007.

                                 rumunsky

                                 :

                                 Nu se utilizează pentru produsele originare din Thailanda în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 616/2007.

                                 slovensky

                                 :

                                 Podľa nariadenia (ES) č. 616/2007 nepoužívať pre výrobky pochádzajúce z Thajska.

                                 slovinsky

                                 :

                                 V skladu z Uredbo (ES) št. 616/2007 se ne uporablja za proizvode s poreklom iz Tajske.

                                 finsky

                                 :

                                 Ei voimassa Thaimaasta peräisin olevien tuotteiden osalta asetuksen (EY) N:o 616/2007 mukaisesti.

                                 švédsky

                                 :

                                 Får inte användas för produkter med ursprung i Thailand i enlighet med förordning (EG) nr 616/2007.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 159/2013 ze dne 21. února 2013 o povolení přípravku benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného jako doplňkové látky pro prasata, drůbež, skot, ovce, kozy, králíky a koně, kterým se mění nařízení (ES) č. 1876/2006 a (ES) č. 757/2007  Text s významem pro EHP

text:
               22.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 49/47

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 159/2013
   ze dne 21. února 2013
   o povolení přípravku benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného jako doplňkové látky pro prasata, drůbež, skot, ovce, kozy, králíky a koně, kterým se mění nařízení (ES) č. 1876/2006 a (ES) č. 757/2007
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Článek 10 uvedeného nařízení stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2).

               (2)

               Přípravek benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného byl povolen pro časově neomezené použití v souladu se směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka pro prasata a dojnice nařízením Komise (ES) č. 1876/2006 (3) a pro výkrm skotu nařízením Komise (ES) č. 757/2007 (4). Uvedený přípravek byl v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 následně zapsán do registru pro doplňkové látky jako stávající produkt.

               (3)

               V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o přehodnocení uvedeného přípravku benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného jako doplňkové látky pro prasata a dojnice a výkrm skotu a v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení o nové použití pro prasata, drůbež, skot, ovce, kozy, králíky a koně, přičemž bylo požádáno o jeho zařazení do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

               (4)

               Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svých stanoviscích ze dne 6. září 2011 (5) a 24. dubna 2012 (6) dospěl k závěru, že přípravek benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného nemá za navržených podmínek použití nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví (pokud jsou přijata odpovídající opatření na ochranu uživatelů) nebo na životní prostředí a že je účinný při uchovávání obilovin a kompletních krmiv. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

               (5)

               Posouzení přípravku benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Používání uvedeného přípravku by proto mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

               (6)

               V důsledku udělení nového povolení podle nařízení (ES) č. 1831/2003 by nařízení (ES) č. 1876/2006 a (ES) č. 757/2007 proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (7)

               Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení.

               (8)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Povolení
   Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „konzervanty“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
   Článek 2
   Změny nařízení (ES) č. 1876/2006

      Článek 4 a příloha IV nařízení (ES) č. 1876/2006 se zrušují.
   Článek 3
   Změny nařízení (ES) č. 757/2007

      Článek 1 a příloha I nařízení (ES) č. 757/2007 se zrušují.
   Článek 4
   Přechodná opatření
   Přípravek uvedený v příloze a krmiva obsahující tento přípravek, vyrobená a označená před 14. zářím 2013 v souladu s pravidly platnými před 14. březnem 2013 mohou být uváděna na trh a používána až do vyčerpání zásob.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 21. února 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 360, 19.12.2006, s. 126.

      (4)  Úř. věst. L 172, 30.6.2007, s. 43.

      (5)  EFSA Journal 2011; 9(9):2357.

      (6)  EFSA Journal 2012; 10(5):2681.

      PŘÍLOHA

                  Identifikační číslo doplňkové látky

                  Jméno držitele povolení

                  Doplňková látka

                  Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

                  Druh nebo kategorie zvířat

                  Maximální stáří

                  Minimální obsah

                  Maximální obsah

                  Jiná ustanovení

                  Konec platnosti povolení

                  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

                     Kategorie: technologické doplňkové látky. Funkční skupina: konzervanty.

                  1a700

                  —

                  Přípravek benzoátu sodného, kyseliny propionové a propionátu sodného

                                 Složení doplňkové látky:

                              Přípravek:

                                          benzoát sodný: 140 g/kg

                                          kyselina propionová: 370 g/kg

                                          propionát sodný: 110 g/kg

                                          Voda: 380 g/kg

                                 Charakteristika účinné látky:

                                          benzoát sodný (C7H5O2Na) ≥ 99 % po sušení po dobu dvou hodin při teplotě 105 °C

                                          kyselina propionová (C3H6O2) ≥ 99,5 %

                                          propionát sodný (C3H5O2Na) ≥ 99 % po sušení po dobu čtyř hodin při teplotě 105 °C

                                 Analytická metoda
                                  (1)

                              Kvantifikace v doplňkové látce:

                                          —

                                          stanovení benzoátu: chromatografie na reverzní fázi s UV detekcí (HPLC-UV)

                                          —

                                          celkový propionát: vysokoúčinná kapalinová chromatografie s iontovou výlukou s indexem lomu (HPLC-RI)

                                          —

                                          celkový sodík: atomová absorpční spektrometrie AAS (EN ISO 6869)

                  prasata
                  drůbež
                  skot
                  ovce
                  kozy
                  králíci
                  koně

                  —

                  —

                  10 000

                              1.

                              Současné použití s jinými zdroji těchto účinných látek nesmí překročit povolený maximální obsah.

                              2.

                              Minimální obsah:

                                          —

                                          obiloviny s vlhkostí ≥ 15 %, jiné než zrna kukuřice: 3 000 mg/kg obilovin;

                                          —

                                          zrna kukuřice s vlhkostí ≥ 15 %: 13 000 mg/kg zrn kukuřice;

                                          —

                                          kompletní krmiva s vlhkostí ≥ 12 %: 5 000 mg/kg kompletního krmiva.

                              3.

                              Maximální obsah ve všech obilovinách: 22 000 mg/kg obilovin.

                              4.

                              Bezpečnost: při manipulaci se doporučuje použít prostředky pro ochranu dýchacích cest a očí a rukavice.

                  14. března 2023

         (1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.