title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1313/2014 ze dne 10. prosince 2014 , kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

text:
               11.12.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 354/17

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1313/2014
   ze dne 10. prosince 2014,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1355/2008 (2) Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“). Opatření měla podobu zvláštního cla pro jednotlivé společnosti v rozmezí od 361,4 EUR/t do 531,2 EUR/t čisté hmotnosti výrobku.

               (2)

               Tato opatření byla Soudním dvorem EU dne 22. března 2012 (3) zrušena, avšak dne 18. února 2013 byla znovu uložena prováděcím nařízením Rady (EU) č. 158/2013 (4).

         1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (3)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných konečných antidumpingových opatření (5) obdržela Komise dne 12. srpna 2013 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal subjekt Federación Nacional de Asociaciones de Transformados Vegetales y Alimentos Procesados (dále jen „FENAVAL“) jménem výrobců představujících více než 75 % celkové produkce některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů v Unii.

               (4)

               Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti konečných antidumpingových opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.

         1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (5)

               Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 25. října 2013 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (6) (dále jen „oznámení o zahájení“).

         1.4.   Šetření

   1.4.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (6)

               Šetření týkající se pokračování dumpingu se vztahovalo na období od 1. října 2012 do 30. září 2013 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkalo období od 1. října 2009 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         1.4.2.   Strany dotčené šetřením

               (7)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla tyto strany: žadatele, výrobce v Unii a jejich příslušná sdružení, známé vyvážející výrobce v Číně a potenciálních srovnatelných zemích, dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jejich příslušná sdružení, dodavatele výrobcům v Unii a jejich příslušná sdružení, sdružení spotřebitelů v Unii, o nichž je známo, že se jich přezkum týká, a zástupce vyvážející země. Těmto stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení.

               (8)

               Vzhledem k zjevně velkému počtu čínských vyvážejících výrobců a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, se považovalo za vhodné prověřit, zda by měl být proveden výběr vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení.

               (9)

               Jelikož požadované informace předložila pouze jedna skupina vyvážejících výrobců z Číny, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců.

               (10)

               Pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení, bylo identifikováno 32 dovozců a tito dovozci byli vyzváni, aby poskytli informace pro výběr vzorku. Sedm z nich se přihlásilo a poskytlo informace požadované pro výběr vzorku. Jako součást vzorku byli vybráni tři z nich, avšak pouze dva ve stanovené lhůtě potvrdili, že chtějí být do vzorku zahrnuti.

               (11)

               Na základě výše uvedených informací Komise všem zúčastněným stranám a těm, které se ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení přihlásily, zaslala dotazníky. Odpovědi obdržela od pěti výrobců v Unii, spolupracujícího vyvážejícího výrobce v Číně, dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení, osmi dodavatelů výrobcům v Unii, jednoho sdružení dodavatelů výrobcům v Unii a jednoho výrobce ve srovnatelné zemi.

               (12)

               Dvě sdružení dovozců se přihlásila jako zúčastněné strany. Své připomínky rovněž předložilo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení.

               (13)

               Pokud jde o výrobce ve srovnatelné zemi, byly identifikovány čtyři společnosti a vyzvány, aby poskytly potřebné informace. Pouze jedna z těchto společností poskytla požadované informace a souhlasila s inspekcí na místě.

               (14)

               Komise ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy a ke stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto zúčastněných stran:

                           a)

                           výrobci v Unii:

                                       —

                                       Halcon Foods S.A.U., Murcia, Španělsko,

                                       —

                                       Conservas y Frutas S.A., Murcia, Španělsko,

                                       —

                                       Agricultura y Conservas S.A., Algemesí (Valencie), Španělsko,

                                       —

                                       Industrias Videca S.A., Villanueva de Castellón (Valencie), Španělsko;

                           b)

                           vyvážející výrobce v Číně:

                                       —

                                       Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co., Ltd., Čína a s ním spojená společnost Zhejiang Merry Life Food Co.,Ltd;

                           c)

                           dovozci v Unii, kteří nejsou ve spojení:

                                       —

                                       Wünsche Handelsgesellschaft International mbH & Co KG, Hamburk, Německo,

                                       —

                                       I. Schroeder KG (GmbH & Co), Hamburk, Německo;

                           d)

                           výrobce ve srovnatelné zemi:

                                       —

                                       Frigo-Pak Gida Maddeleri Sanayi Ve Ticaret A.S., Turecko.

         1.5.   Zveřejnění podstatných skutečností a slyšení

               (15)

               Komise dne 13. října 2014 zveřejnila podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě hodlá uložit antidumpingová cla („poskytnutí konečných informací“). Po poskytnutí konečných informací předložilo několik zúčastněných stran písemné připomínky, včetně svých stanovisek ke konečným zjištěním. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla poskytnuta možnost slyšení. Tři dovozci požádali o společné slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení v obchodních řízeních a bylo jim vyhověno. Jedno evropské sdružení obchodníků požádalo o konzultaci s útvary Komise a bylo mu vyhověno.

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (16)

               Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je tentýž jako při původním šetření, tj. upravené nebo konzervované mandarinky (včetně tangerine a satsuma), klementinky, wilkingy a jiné podobné hybridy citrusů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, pocházející z Číny (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN 2008 30 55 a 2008 30 75 a ex 2008 30 90.

               (17)

               Dotčený výrobek se získává oloupáním a rozdělením plodů některých odrůd malých citrusových plodů (zejména druhu satsuma), které jsou poté baleny ponořené v cukrovém sirupu, šťávě nebo vodě v různých velikostech podle konkrétní poptávky na různých trzích.

               (18)

               Satsumy, klementinky a jiné malé citrusové plody jsou všeobecně známy pod souhrnným názvem „mandarinky“. Plody většiny z těchto různých odrůd ovoce jsou vhodné ke konzumaci v čerstvém stavu nebo ke zpracování. Jsou podobné a výrobky nebo konzervy z nich jsou proto považovány za jediný výrobek.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (19)

               Výrobci z Unie tvrdili, že dovážený výrobek a výrobek z Unie jsou obdobnými výrobky z těchto důvodů:

                           —

                           oba výrobky mají stejné nebo velmi podobné fyzikální vlastnosti, jako je chuť, tvar, velikost a struktura,

                           —

                           prodávají se stejnými nebo podobnými distribučními kanály a konkurují si především cenou,

                           —

                           oba mají stejné či podobné koncové použití,

                           —

                           jsou snadno zaměnitelné,

                           —

                           pro sazební účely jsou zařazeny do stejného čísla kombinované nomenklatury.

               (20)

               Někteří dovozci na druhou stranu tvrdili, že dovážený výrobek má vyšší jakost, neboť obsahuje méně rozlámaných dílků (nejvýše 5 %), lepší chuť, vzhled a strukturu než výrobek z Unie. Tvrdili rovněž, že dovážený výrobek se od výrobku z Unie odlišuje i vůní.

               (21)

               Komise tato tvrzení prošetřila a na základě dostupných údaje dospěla k závěru, že tvrzení výrobního odvětví Unie uvedená v 19. bodě odůvodnění jsou správná.

               (22)

               Naopak tvrzení dovozců musela být zamítnuta z těchto důvodů:

                           a)

                           některé rozdíly v jakosti (množství rozlámaných dílků, chuť, vzhled, vůně a struktura) nemají vliv na základní vlastnosti výrobku. Dovážený výrobek je stále zaměnitelný a má stejné či podobné koncové použití jako výrobek z Unie. Ve skutečnosti výrobci z Unie prodávali během posuzovaného období svůj výrobek i s vyšším podílem rozlámaných dílků jak dovozcům, tak stejným skupinám uživatelů/spotřebitelů (např. řetězcům supermarketů a dodavatelům pekařského odvětví), kterým dodávali také dovozci. Kromě toho jeden řetězec supermarketů v Evropské unii rovněž potvrdil, že prodával výrobek evropského i čínského původu pod stejnou výrobní a obchodní značkou;

                           b)

                           maximální podíl 5 % rozlámaných díků není výlučným znakem pouze u dováženého výrobku. Ve skutečnosti bylo šetřením zjištěno, že výrobci z Unie nabízejí širokou škálu různých jakostí s různým procentem rozlámaných dílků, mimo jiné s podílem maximálně 5 % rozlámaných dílků. Někteří dovozci nakupovali výrobek s maximálním podílem 5 % rozlámaných dílků od výrobců z Unie.

               (23)

               Proto jsou podobně jako v původním šetření dovážené výrobky a výrobky vyrobené výrobním odvětvím Unie považovány za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ DUMPINGU

   3.1.   Předběžné poznámky

               (24)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování dumpingu.

               (25)

               Jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, vzhledem k tomu, že spolupracovala pouze jedna skupina společností, nebylo nutné vybírat vzorek vyvážejících výrobců v Číně. Na tuto společnost připadalo v období přezkumného šetření asi 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu dotčeného výrobku z Číny do Unie.

         3.2.   Dumpingové dovozy v průběhu období přezkumného šetření

   3.2.1.   Srovnatelná země

               (26)

               V souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen nebo početně zjištěné hodnoty v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek z takové třetí země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.

               (27)

               V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že má v úmyslu použít jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro Čínu Turecko, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.

               (28)

               Ohledně Turecka jako navrhované srovnatelné země nebyly vzneseny žádné připomínky. Žádná ze zúčastněných stran nenavrhla jiné výrobce obdobného výrobku ve srovnatelné zemi.

               (29)

               Jeden z kontaktovaných tureckých vyvážejících výrobců, Frigo-Pak, odpověděl včas na všechny otázky v dotazníku a souhlasil s inspekcí na místě ve svých prostorách.

         3.2.2.   Běžná hodnota

               (30)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací obdržených od výrobce v Turecku. Tato společnost neprodávala obdobný výrobek na domácím trhu, a proto byla běžná hodnota vypočítána v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení na základě výrobních nákladů, přičemž v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. b) byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) přiměřený zisk. Pro prodejní, správní a režijní náklady byla použita sazba, kterou tento výrobce používá na svůj domácí prodej dalších konzervovaných produktů, a to 10–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí). Použitá míra zisku je stejná jako míra použitá v původním šetření, tj. 6,8 %, což odpovídá zisku, kterého dosahovalo výrobní odvětví EU před tím, než mu byla způsobena újma dumpingovým dovozem z Číny.

         3.2.3.   Vývozní cena

               (31)

               Prodej na vývoz do Unie ze strany spolupracujícího vyvážejícího výrobce proběhl přímo nezávislým zákazníkům usazeným v Unii. V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či ceny, kterou je třeba zaplatit, za výrobek prodaný za účelem vývozu z Číny do Unie.

         3.2.4.   Srovnání

               (32)

               Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

               (33)

               Pro účely zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce a v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení se formou úprav přihlédlo k některým rozdílům v dopravném, pojistném, provizích a bankovních poplatcích, které se promítly do cen a jejich srovnatelnosti.

         3.2.5.   Dumpingové rozpětí

               (34)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

               (35)

               U spolupracujícího vyvážejícího výrobce toto srovnání prokázalo existenci dumpingu. Dumpingové rozpětí dosahovalo více než 60 %.

               (36)

               Pokud jde o Čínu jako celek, ze srovnání váženého průměru vývozní ceny čínského dovozu dotčeného výrobku podle údajů Eurostatu s váženým průměrem běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi (řádně upravené, aby s ohledem na sortiment prodeje spolupracujících vyvážejících výrobců srovnatelných druhů výrobků v EU odrážela pravděpodobný sortiment čínského dovozu) vyplynul rovněž značný, ještě vyšší dumping.

               (37)

               Po poskytnutí konečných informací tvrdilo evropské obchodní sdružení, že na rozdíl od čínských vyvážejících výrobců a španělských výrobců nemělo žádnou možnost ověřit přesné výpočty (dumpingu a újmy), a proto požádalo Komisi, aby poskytla podrobný výpočet výše dumpingu. Během slyšení za přítomnosti úředníka pro slyšení dali rovněž tři dovozci najevo, že by byli uvítali, kdyby obdrželi podrobnosti k výpočtu výše dumpingu.

               (38)

               V tomto ohledu je třeba poznamenat, že údaje, na jejichž základě Komise provedla své výpočty, obsahují obchodní tajemství a důvěrné informace. Spolupracující vyvážející výrobce, který poskytl tyto údaje, řádně obdržel konkrétní informace o podrobném výpočtu výše dumpingu a újmy a nevyslovil k nim žádné připomínky ani nepožádal o objasnění. Komise nemůže tyto údaje z důvodu jejich důvěrného charakteru zpřístupnit jiným zúčastněným stranám k nahlédnutí. Avšak metodika, kterou použila Komise, jak je uvedeno ve 30. až 36. bodě odůvodnění výše, byla poskytnuta všem zúčastněným stranám. Úředník pro slyšení během uvedeného slyšení informoval dovozce, že ho mohou požádat o ověření výpočtu Komise, pokud mají pochybnosti ohledně jeho přesnosti. Tři dovozci však v tomto ohledu o intervenci úředníka pro slyšení nepožádali.

               (39)

               V každém případě evropské obchodní sdružení vypočítalo samo dumpingové rozpětí porovnáním průměrných dovozních cen z Číny podle Eurostatu s průměrnými dovozními cenami z Turecka podle Eurostatu. Podle tohoto obchodního sdružení toto srovnání naznačuje nižší úroveň dumpingu, a to cca 30 %. V tomto ohledu je třeba nejprve poznamenat, že v přezkumu před pozbytím platnosti je přesná úroveň dumpingu méně důležitá než při šetření, v němž se určuje výše cla. Za druhé, jak je vysvětleno v 30. až 33. bodě odůvodnění, vycházel výpočet Komise ze „skutečných“ údajů o běžné hodnotě od spolupracujícího a prověřeného tureckého výrobce a porovnání s čínskými vývozními cenami bylo provedeno velmi podrobně. Údaje, na jejichž základě Komise provedla svůj výpočet, jsou proto považovány za mnohem spolehlivější a přesnější než odhad navrhovaný uvedeným sdružením v jeho připomínkách ke zveřejnění.

               (40)

               Během slyšení u úředníka pro slyšení tři dovozci dále tvrdili, že k dumpingu nedošlo. Své tvrzení podložili skutečností, že Komise zjistila, že průměrné prodejní ceny spolupracujícího čínského výrobce vyvážejícího na několik důležitých trhů mimo EU byly nižší než průměrné prodejní ceny na trh Unie. Toto tvrzení musí být zamítnuto, neboť dumping znamená prodej na daném trhu za ceny nižší, než je běžná hodnota, a nikoli za ceny nižší, než jakých se dosáhne na trzích v jiných třetích zemích.

         3.3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

   3.3.1.   Předběžná poznámka

               (41)

               V návaznosti na zjištění existence dumpingu během období přezkumného šetření byla šetřena pravděpodobnost pokračování dumpingu, pokud by opatření byla zrušena, přičemž byla analyzována následující hlediska: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně; objem a ceny dumpingového dovozu z Číny; atraktivita trhu Unie ve vztahu k dovozu z Číny.

               (42)

               Během velké části období přezkumného šetření nebyla v EU v platnosti žádná opatření, neboť byla zrušena (viz 2. bod odůvodnění výše). Během uvedeného období bylo dosaženo kulminace dovozu v letech 2011/12; ve zbývajícím období přezkumného šetření pak následoval pokles. Ve skutečnosti se zde jedná spíše o nahromadění zásob než o skutečné zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž lze tento vývoj přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti.

         3.3.2.   Výroba, domácí spotřeba a vývozní kapacita čínských výrobců

               (43)

               Pokud jde o celkovou čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, Komise od žádného čínského výrobce nebo jiné zúčastněné strany neobdržela žádné informace. V souladu s článkem 18 základního nařízení Komise vyvodila své závěry z dostupných údajů.

               (44)

               Podle zprávy zveřejněné Zahraničním zemědělským úřadem při Ministerstvu zemědělství USA (FAS/USDA), která byla přiložena k žádosti o přezkum a která je rovněž veřejně dostupná (7), se množství čerstvých mandarinek určených ke zpracování (tj. k výrobě konzervovaných mandarinek) v Číně mezi lety 2009/2010 (520 000 tun) a obdobím přezkumného šetření (660 000 tun) zvýšilo o 27 %. Výroba čínských konzervovaných mandarinek zaznamenala obdobný vývoj. Podle této zprávy Čína zvýšila výrobu konzervovaných mandarinek z 347 000 tun v období 2009/2010 na 440 000 tun v období přezkumného šetření. Kromě toho podle odhadů uvedených ve zprávě činila čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v období 2013/2014 asi 100 000–150 000 tun. Jelikož se v jiném veřejně přístupném zdroji odhaduje domácí spotřeba na 50 000–100 000 tun (8), jeví se odhadovaná domácí spotřeba ve výši 100 000 tun jako přiměřená. S ohledem na výše uvedené informace lze množství čínských konzervovaných mandarinek, které je k dispozici pro vývoz v období přezkumného šetření, odhadovat na 340 000 tun.

               (45)

               Odhady množství čínských konzervovaných mandarinek, které byly k dispozici pro vývoz od roku 2009 do roku 2014 (9), se podle dalších dostupných zdrojů mírně liší. Navzdory těmto rozdílům však všechny naznačují, že množství čínských konzervovaných mandarinek, které bylo od roku 2009 do roku 2013 k dispozici pro vývoz, činilo nejméně 300 000 tun na vykazovanou sezónu. Žádný z těchto zdrojů neobsahuje náznaky, že by se množství čínských konzervovaných mandarinek, které jsou k dispozici pro vývoz, mohlo v budoucnosti výrazně snížit.

         3.3.3.   Atraktivita trhu Unie

               (46)

               I když dovoz z Číny činil během období přezkumného šetření 19 253 tun, ukazují údaje o dovozu z původního šetření, které se vztahují na období 2002 až 2007, že čínští výrobci mohou každou sezónu na trh Unie nasměrovat více než 60 000 tun, jak potvrzují údaje Eurostatu o dovozu za sezónu 2011/2012. Kromě toho vysoká úroveň dovozu v období 2011/2012, kdy opatření po většinu doby neplatila (tedy od 22. března 2012), ukazuje, že Unie je z hlediska cen pro čínské výrobce atraktivním trhem a že při zrušení stávajících antidumpingových opatření by se na trh Unie dostal značný objem dumpingového dovozu z Číny.

               (47)

               Skutečnost, že Čína v období 2002–2007 (kdy nebyla uložena žádná antidumpingová opatření) vyvezla v průměru za sezónu do Unie podstatně více (o 36 %) konzervovaných mandarinek než v období 2009–2013 (kdy byla kromě období od 22. března 2012 do 23. února 2013 uložena cla), přestože byl celkový objem, který měla Čína k dispozici na vývoz do celého světa, v prvním období nižší než ve druhém, potvrzuje pravděpodobnost, že by čínští výrobci při zrušení opatření objem svého dovozu do Unie zvýšili na úroveň, která byla zjištěna během původního šetření.

         3.3.4.   Ceny vývozu do třetích zemí

               (48)

               Pokud jde o vývoz do třetích zemí, šetření ukázalo, že průměrné prodejní ceny vývozu spolupracující společnosti na několik důležitých trhů (např. do Japonska, Malajsie, Filipín, Thajska) byly v období přezkumného šetření nižší, než průměrné prodejní ceny vývozu do Unie. Lze tedy očekávat, že by spolupracující vyvážející výrobce v případě nezavedení opatření přesunul přinejmenším část tohoto vývozu do Unie.

               (49)

               Také z čínských vývozních statistik týkajících se upravených a/nebo konzervovaných citrusových plodů ve vzduchotěsných nádobách vyplývá, že je pravděpodobné, že dojde k přesunu čínského vývozu do Unie. Na základě těchto statistik se tedy odhaduje, že během období přezkumného šetření bylo prodáno asi 20 000 tun dotčeného výrobku na vývozní trhy, na nichž jsou průměrné ceny nižší než ceny v EU, ačkoli se na dovoz z Číny na těchto trzích nevztahovala žádná antidumpingová cla. Během období přezkumného šetření by tento objem odpovídal domácímu prodeji výrobního odvětví Unie a 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, na základě stávající velikosti evropského trhu s konzervovanými mandarinkami (celková spotřeba EU: 44 523 tun) a podle údajů z čínských vývozních statistik by objem stávajícího čínského vývozu do EU a potenciální objem vývozu, který se vyplatí přesměrovat do Unie, pokryl téměř celou poptávku EU po konzervovaných mandarinkách.

         3.3.5.   Závěr týkající se pravděpodobnosti pokračování dumpingu

               (50)

               Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření nadále probíhal za dumpingové ceny. S ohledem na pokračující dumping, na skutečnost, že trh Unie je velký a byl v minulosti pro čínské vývozce zajímavý, a na volné výrobní kapacity v Číně, jež jsou vyšší než celková spotřeba Unie, jakož i na prokázanou připravenost a schopnost čínských výrobců v případě pobídky urychleně zvýšit vývoz do Unie, se vyvozuje závěr, že pokud by byla opatření zrušena, dumping by pravděpodobně pokračoval.

         4.   ÚJMA

   4.1.   Obecné poznámky

               (51)

               Mandarinky se sklízejí na podzim a v zimě, takže období sklizně a zpracování trvá od počátku října přibližně do konce ledna (u některých odrůd do února nebo března) následujícího roku. Většina smluv o koupi (např. nezávislými dovozci) a prodeji se vyjednává v prvních měsících každé sezóny. V odvětví konzervace mandarinek se obvykle jako základ pro srovnání používá sezóna (od 1. října jednoho roku do 30. září následujícího roku). Komise ve své analýze stejně jako v původním šetření tento postup převzala.

         4.2.   Výroba v Unii a výrobní odvětví v Unii

               (52)

               Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii pět výrobců. Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období přezkumného šetření byla zjištěna na základě odpovědí čtyř jednotlivých výrobců na dotazník, které byly ověřeny během inspekce na místě. Výroba zbývajícího výrobce, který přiměřeným způsobem nespolupracoval a u něhož nebyla provedena inspekce na místě, byla zjištěna na základě odpovědí na dotazník, které byly porovnány s údaji uvedenými v žádosti. Na tomto základě byla celková produkce Unie během období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 28 500 tun.

               (53)

               Má se proto za to, že výše uvedení výrobci Unie, na které připadá veškerá výroba Unie, představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

         4.3.   Zjevná spotřeba na trhu Unie

               (54)

               Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě údajů o dovozu předložených Eurostatem na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství), které se tak přesně kryjí s definicí dotčeného produktu, a na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v EU.

               (55)

               Je třeba poznamenat, že ačkoli je analýza založena spíše na sezónách než na kalendářních letech, výše uvedena metodika nemusí nutně odrážet spotřebu na úrovni průmyslového uživatele/spotřebitele. Jelikož je hlavní surovina (čerstvé ovoce) k dispozici pouze sezónně, je v daném odvětví jak pro dovozce, tak pro výrobce v Unii běžnou praxí vytvářet zásoby, když je čerstvé ovoce konzervováno, a pak během roku prodávat zpracované produkty distributorům nebo průmyslovým uživatelům. Spotřeba tak může být někdy ovlivněna hromaděním zásob.

               (56)

               Na tomto základě se spotřeba Unie během posuzovaného období vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Období přezkumného šetření

                           Spotřeba Unie (v tunách)

                           66 487

                           72 618

                           90 207

                           44 523

                              Index (2009/2010 = 100)

                              100

                              109

                              136

                              67

               (57)

               Během posuzovaného období zůstala spotřeba citrusových plodů v Unii v průměru mírně pod 70 000 tunami. V období 2011/2012 však bylo dosaženo kulminace dovozu, po které pak během období přezkumného šetření následoval pokles. Tento vývoj je ve skutečnosti spíše odrazem nahromadění zásob než skutečného zvýšení nebo snížení spotřeby, přičemž jej lze přičítat vysokému dovozu z Číny v období od března do července 2012, kdy opatření dočasně nebyla v platnosti (viz 2. bod odůvodnění). Kulminace dovozu v období 2011/2012 byla vyrovnána nižší mírou dovozu během období přezkumného šetření a s tím související nižší spotřebou v Unii

               (58)

               Někteří dovozci tvrdili, že zásoby nehromadili. Uvedli také, že od 6. října 2011, kdy generální advokát přednesl své stanovisko ve věci C-338/10, již byli přesvědčeni, že Soudní dvůr opatření zruší. Proto odložili celní odbavení dotčeného výrobku do doby, kdy byl vynesen konečný rozsudek Soudního dvora.

               (59)

               V této souvislosti je třeba připomenout, že hromadění zásob lze definovat jako navyšování a skladování rezerv. Údaje, které měla Komise k dispozici, ukazují, že od zrušení opatření dne 22. března 2012 do července 2012 byl dovezen obrovský objem dotčeného výrobku: v průměru téměř 9 000 tun měsíčně. Poté se do konce období přezkumného šetření průměrná úroveň dovozu snížila na přibližně 1 650 tun měsíčně, což bylo asi o 2 000 tun měsíčně méně než v porovnání s průměrnou úrovní dovozu v období před zrušením opatření. Komise dospěla k závěru, že aby dovozci dosáhli tak výrazné úrovně měsíčního dovozu během poměrně krátké doby, museli nahromadit velký objem dotčeného výrobku. To ostatně potvrdili rovněž někteří dovozci, kteří přiznali, že odkládali celní odbavení, jakmile už byli přesvědčeni, že budou antidumpingová cla zrušena. Proto muselo být tvrzení, že dovozci nehromadili zásoby, zamítnuto.

         4.4.   Dovoz z Číny do Unie

               (60)

               Vzhledem k tomu, že při šetření spolupracovala pouze jedna skupina čínských vývozců a že tato skupina představovala během období přezkumného šetření zhruba 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) celkového dovozu z Číny, dospělo se k závěru, že údaje Eurostatu na úrovni TARIC (informační systém o integrovaném sazebníku Společenství) byly nejpřesnějším a nejlepším zdrojem informací ohledně objemů dovozu a cen. Individuální ceny spolupracujícího čínského vývozce byly nicméně rovněž prověřeny.

         4.4.1.   Objem a podíl na trhu

               (61)

               Objem čínského dovozu a odpovídající podíly na trhu se během posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 2

                           Dovoz z Číny

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu (v tunách)

                           47 235

                           41 915

                           59 613

                           19 294

                              Index (2009/2010 = 100)

                              100

                              89

                              126

                              41

                           Podíl na trhu

                           71 %

                           57,7 %

                           66,1 %

                           43,3 %

               (62)

               Po uložení antidumpingových opatření v roce 2008 objem čínského dovozu obecně vykazoval klesající tendenci. Je třeba připomenout, že dovoz dosáhl v období původního šetření (2006/2007) 56 108 tun.

               (63)

               Jak bylo již řečeno, dovoz kulminoval v období 2011/2012. Tato kulminace byla jasným výsledkem zrušení antidumpingových opatření v březnu 2012. Při pohledu na měsíční vývoj čínského dovozu na základě údajů Eurostatu je patrné, že zatímco měsíční čínský dovoz obecně kolísal mezi 2 000 a 6 000 tunami, v období od března do července 2012 však dosáhl úrovně 6 000 až 12 000 tun (v průměru téměř 9 000 tun měsíčně). V této souvislosti je třeba poznamenat, že opatření byla zrušena v březnu 2012 a obnovena opět v únoru 2013 avšak 29. června 2012 (10) byla zavedena celní evidence, což dovoz silně utlumilo.

               (64)

               Podobně jako objem dovozu se během posuzovaného období vyvíjel také čínský podíl na trhu, který se z 71 % snížil na 43 %. I při zohlednění dopadu neobvyklé úrovně čínského dovozu v období 2011/2012 a v období přezkumného šetření se podíl na trhu snížil ze zhruba 70 % v období 2009/2010 na průměrných 55 % v následujících letech.

         4.4.2.   Ceny a cenové podbízení

      Tabulka 3

               Dovoz z Číny

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Průměrná dovozní cena (EUR/t)

               677

               744

               1 068

               925

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  110

                  158

                  137

               (65)

               Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, ceny čínského dovozu se během posuzovaného období zvýšily o 37 %. Je však třeba poukázat na to, že se ceny v období 2011/2012 značně zvýšily a následně během období přezkumného šetření snížily.

               (66)

               Jelikož objem dovozu jediného spolupracujícího vývozce představoval pouze asi 12–20 % (z důvodu ochrany důvěrných informací je uvedeno rozpětí) dovozu z Číny během období přezkumného šetření, byla otázka, zda došlo k cenovému podbízení, prošetřena také na základě dovozní statistiky pro veškerý čínský vývoz.

               (67)

               Za tímto účelem byly porovnány vážené průměry prodejních cen spolupracujících výrobců v Unii, které byly účtovány odběratelům na trhu v Unii, kteří nejsou ve spojení, s odpovídacími váženými průměry cen CIF (náklady, pojištění a přepravné) dovozu z Číny, které předložil Eurostat. Tyto ceny CIF (náklady, pojištění a přepravné) byly upraveny tak, aby pokrývaly náklady související s celním odbavením, totiž clo a náklady po dovozu.

               (68)

               Srovnání provedené na tomto základě ukázalo, že u dovozu dotčeného výrobku v období přezkumného šetření došlo k cenovému podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 4,8 %, pokud se při výpočtu zohledňuje dopad platných antidumpingových opatření. Pokud se však do dovozní ceny antidumpingové clo nezapočítá, dosahuje rozpětí cenového podbízení 28 %.

               (69)

               Na základě řádně upravených dovozních cen nahlášených čínským spolupracujícím vývozcem bylo v období přezkumného šetření zjištěno rozpětí cenového podbízení ve výši 14 %, přičemž byla zohledněna platná antidumpingová cla. Bez účinku antidumpingových cel dosáhlo rozpětí cenového podbízení 20 %. Je třeba poznamenat, že většina tohoto vývozu se uskutečnila během období přezkumného šetření, kdy byla opatření zrušena.

         4.5.   Dovoz z jiných třetích zemí do Unie

               (70)

               Objem dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období nikdy nepřekročil 11,2 % podílu na trhu. Většina tohoto dovozu (v posuzovaném období nejméně 89 %) byla z Turecka.

                  Tabulka 4

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)

                           4 033

                           8 078

                           10 090

                           4 717

                              Index (2009/2010 = 100)

                              100

                              200

                              250

                              117

                           Podíl na trhu

                           6,1 %

                           11,1 %

                           11,2 %

                           10,6 %

         4.6.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

               (71)

               Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských faktorů a ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období.

               (72)

               I když všech pět výrobců z Unie vyplnilo dotazník, bylo rozhodnuto, že odpovědi jednoho výrobce nelze využít úplně, neboť nebyly ověřeny inspekcí na místě. Analýza se proto opírala o následující metodiku.

               (73)

               Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita, růst, velikost dumpingového rozpětí a zotavení z dřívějšího dumpingu) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Hodnocení vycházelo z informací poskytnutých čtyřmi plně spolupracujícími výrobci z Unie. U výrobce, jehož odpovědi na dotazník nebyly ověřeny, bylo hodnocení provedeno na základě údajů, které tento výrobce poskytl a které byly pokud možno porovnány s údaji uvedenými v žádosti a v auditované účetní závěrce tohoto výrobce.

               (74)

               Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy) byla provedena na úrovni čtyř plně spolupracujících výrobců v Unii. Hodnocení vycházelo z informací, které byly řádně ověřeny během inspekce na místě.

         4.6.1.   Makroekonomické ukazatele

   4.6.1.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

      Tabulka 5

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Výroba (v tunách)

               11 815

               33 318

               29 672

               28 763

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  282

                  251

                  243

               Výrobní kapacita (v tunách)

               77 380

               77 380

               77 380

               77 380

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  100

                  100

                  100

               Využití kapacity

               15 %

               43 %

               38 %

               37 %

               (75)

               Výroba se během posuzovaného období výrazně zvýšila ze zhruba 12 000 tun na téměř 29 000 tun během období přezkumného šetření. V sezóně 2009/2010 se vyrábělo málo, neboť výrobní odvětví Unie bylo ještě ovlivňováno dumpingovým dovozem čínských konzervovaných mandarinek z předchozí sezóny a skutečností, že má ještě zásoby z předchozí sezóny, kdy neplatila antidumpingová opatření. Výroba se v sezóně 2010/2011 zvýšila, neboť na nový čínský dovoz se vztahovala platná antidumpingová opatření.

               (76)

               Jelikož se výrobní kapacita Unie během celého období nezměnila, vzrostlo odpovídajícím způsobem využití kapacity. Stále však zůstávalo pod 50 %.

               (77)

               Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že jeden výrobce v Unii ukončil od období 2012/2013 výrobu a že tento výrobce a dva další byli v obtížné finanční situaci. Z těchto důvodů se tvrdilo, že údaje o výrobě a výrobní kapacitě/využití kapacit byly uměle nafouknuty.

               (78)

               V tomto ohledu je třeba nejprve připomenout, že informace shromážděné během šetření naznačují, že všichni výrobci v Unii, kteří jsou součástí výrobního odvětví Unie, ve všech sezónách během posuzovaného období vyráběli. První tvrzení, že jeden výrobce ukončil během období přezkumného šetření výrobu, by proto mělo být zamítnuto.

               (79)

               Pokud jde o údajnou obtížnou finanční situaci výrobců v Unii, jeden z těchto výrobců byl během posuzovaného období skutečně v insolvenčním řízení. Šetření však ukázalo, že úroveň výroby uvedeného výrobce se během posuzovaného období výrazně zvýšila, zatímco jeho kapacita se nezměnila. Proto se dospělo k závěru, že insolvenční řízení nemělo negativní dopad na produkci tohoto výrobce. U dalších dvou výrobců v Unii sice bylo zahájeno insolvenční řízení, avšak až po posuzovaném období. Tato skutečnost potvrzuje závěr (viz 96. až 98. bod odůvodnění), že újma byla skutečně obnovena a že výrobní odvětví Unie bylo stále v nestabilní finanční situaci.

         4.6.1.2.   Objem prodeje a podíl na trhu v Unii

      Tabulka 6

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Objem prodeje (v tunách)

               15 219

               22 625

               20 504

               20 512

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  149

                  135

                  135

               Podíl na trhu (v % spotřeby Unie)

               22,9 %

               31,2 %

               22,7 %

               46,1 %

               (80)

               Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období zvýšil o 35 %.

               (81)

               Také podíl výrobního odvětví Unie na trhu vykazoval během posuzovaného odvětví rostoucí trend. I při zohlednění nahromadění zásob na úroveň spotřeby Unie v období 2011/2012 a během období přezkumného šetření se podíl na trhu zvýšil ze zhruba 23 % na počátku období na průměrně 35 % v posledních dvou letech šetření.

         4.6.1.3.   Zaměstnanost a produktivita

      Tabulka 7

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Zaměstnanost

               350

               481

               484

               428

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  137

                  138

                  122

               Produktivita (v tunách na zaměstnance)

               34

               69

               61

               67

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  205

                  182

                  199

               (82)

               Jak zaměstnanost, tak produktivita se během posuzovaného období zlepšily a odrážely celkové zvýšení výroby a objemu prodeje. Zvýšení produktivity v sezóně 2010/2011 bylo spojené s vyšším objemem výroby, který byl důsledkem toho, že v tomto období v plném rozsahu platila antidumpingová opatření.

               (83)

               Výše uvedené údaje o zaměstnanosti jsou ekvivalentem plného pracovního úvazku, a proto z nich nevyplývá absolutní počet sezónních pracovních míst. Aby bylo možné si lépe představit množství dotčených pracovních míst, je třeba podotknout, že údaj pro období přezkumného šetření představuje 2 400 sezónních pracovních míst přepočtených na ekvivalent plného pracovního úvazku.

         4.6.1.4.   Růst

               (84)

               Výrobnímu odvětví Unie se podařilo využít růstu na trhu Unie do roku 2011. Jakmile však byla zrušena opatření vůči Číně (viz 2. bod odůvodnění) a trh Unie zaplavil dovoz z Číny, ztratilo výrobní odvětví Unie značnou část svého podílu na trhu. Poté, co byla cla opět zavedena, bylo výrobní odvětví Unie schopné získat svůj ztracený podíl na trhu zpět, byť za cenu zhoršující se finanční situace.

         4.6.1.5.   Rozsah dumpingu a zotavení z účinků dřívějšího dumpingu

               (85)

               Dumping během období přezkumného šetření pokračoval ve značném rozsahu, jak je vysvětleno v bodě 3.2.5 (viz 34. a 35. bod odůvodnění) výše.

               (86)

               Dopad velikosti skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze vzhledem k objemu dumpingového dovozu z Číny považovat za zanedbatelný. Je třeba poznamenat, že se výrobní odvětví Unie stále ještě zotavuje z dřívějšího dumpingu, zejména pokud jde o využití kapacit a ziskovost (v porovnání s původním šetřením).

         4.6.2.   Mikroekonomické ukazatele

   4.6.2.1.   Zásoby

      Tabulka 8

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Zásoby (v tunách)

               2 020

               2 942

               7 257

               9 729

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  146

                  359

                  482

               (87)

               Výrobci Unie v posledních dvou sezónách značně navýšili své zásoby. Promítá se v tom skutečnost, že se výroba v posuzovaném období zvýšila více než prodej.

         4.6.2.2.   Prodejní ceny v Unii

      Tabulka 9

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Průměrná jednotková prodejní cena (EUR/t)

               1 260

               1 322

               1 577

               1 397

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  105

                  125

                  111

               (88)

               V období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit své prodejní ceny v EU o 11 %. Tento nárůst byl zvlášť výrazný v období 2011/2012, avšak ceny se následně v období přezkumného šetření snížily. To lze přičítat vysoké úrovni čínského dovozu v období od března do července 2012, kdy opatření nebyla v platnosti, a cenovému podbízení u dotčeného výrobku z Číny v porovnání s cenami výrobního odvětví Unie.

         4.6.2.3.   Ziskovost a peněžní tok

      Tabulka 10

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Ziskovost

               – 29,8 %

               5,9 %

               6,4 %

               – 2,9 %

               (89)

               Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie nejprve (tj. v období 2010/2011–2011/2012) výrazně zlepšila. V období přezkumného šetření však výrobní odvětví Unie bylo opět ztrátové.

               (90)

               Zlepšení ziskovosti jednoznačně souviselo s tím, že výrobní odvětví Unie dokázalo v letech po zavedení antidumpingových opatření zvýšit svůj prodej a objem výroby, jakož i prodejní ceny. Skutečnost, že se v období přezkumného šetření obnovila ztrátovost, je důsledkem nízkých prodejních cen kvůli náhlému přílivu čínského dovozu poté, co Soudní dvůr EU zrušil cla.

               (91)

               V této souvislosti je třeba připomenout, že v období od března do července 2012 bylo dovezeno značné množství čínských výrobků osvobozených od antidumpingového cla. Kromě toho bylo zjištěno, že ceny čínského dovozu jsou podbízivé ve vztahu k cenám v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. To mělo za následek obecné stlačení cen, které pak vedlo ke ztrátovosti výrobního odvětví Unie.

                  Tabulka 11

                           2009/2010

                           2010/2011

                           2011/2012

                           Období přezkumného šetření

                           Peněžní tok (v EUR)

                           1 211 342

                           3 078 496

                           – 1 402 390

                           – 2 023 691

                              Index (2009/2010 = 100)

                              100

                              254

                              – 116

                              – 167

               (92)

               Během posuzovaného období vývoj peněžního toku obecně odpovídal vývoji celkové ziskovosti výrobního odvětví Unie, spolu s účinky zvýšení zásob zejména v posledních dvou letech šetření.

         4.6.2.4.   Investice, návratnost investic, schopnost opatřit si kapitál a růst

      Tabulka 12

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Investice (v EUR)

               318 695

               416 714

               2 387 341

               238 473

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  131

                  749

                  75

               Návratnost investic (čistá aktiva)

               – 60 %

               29 %

               19 %

               – 1 %

               (93)

               Část výrobního odvětví Unie během posuzovaného období investovala do údržby a optimalizace stávajících výrobních strojních zařízení. Úroveň investic se zvýšila především v období 2011/2012, k čemuž s největší pravděpodobností přispěla úroveň zisku, které bylo dosaženo v daném roce a bezprostředně před ním. Tyto investice provedl zejména jeden výrobce v Unii, aby měl k dispozici jistý zdroj dodávek surovin, jenž by doplňoval stávající zdroje, a zlepšil dodržování právních předpisů v oblasti životního prostředí. Návratnosti investic během posuzovaného období kopírovala trend ziskovosti.

               (94)

               Část výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období potýkala s potížemi při opatřování kapitálu, byla však nakonec schopna svůj dluh restrukturalizovat.

         4.6.2.5.   Mzdy

      Tabulka 13

               2009/2010

               2010/2011

               2011/2012

               Období přezkumného šetření

               Náklady práce na zaměstnance (v EUR)

               23 578

               21 864

               21 371

               23 025

                  Index (2009/2010 = 100)

                  100

                  93

                  91

                  98

               (95)

               Průměrná úroveň mezd zůstala během posuzovaného období poměrně konstantní, zatímco jednotkové výrobní náklady se snížily.

         4.7.   Závěr

               (96)

               Z analýzy újmy je patrné, že se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období zlepšila. Uložení antidumpingových opatření koncem roku 2008 umožnilo výrobnímu odvětví Unie se pomalu, ale vytrvale zotavovat ze škodlivých účinků dumpingu a dále využívat vlastní potenciál na trhu Unie. Skutečnost, že opatření byla ku prospěchu výrobního odvětví Unie, nejlépe ilustruje zvýšená úroveň výroby a prodeje a zejména úroveň ziskovosti.

               (97)

               Tato situace se však v období přezkumného šetření změnila. Opatření byla zrušena v březnu 2012, načež se dovoz z Číny do června 2012, kdy byla pro dovoz zavedena celní evidence, výrazně zvýšil. Dovozci využili zrušení antidumpingových cel, aby si v období 2011/2012 vytvořili zásoby a aby tyto výrobky během období přezkumného šetření uvedli na trh EU za nízké ceny. Tím došlo na trhu EU obecně k silnému cenovému tlaku a v důsledku toho opět ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví, které pak nemělo jinou možnost, než snížit své ceny, aby si udrželo svou úroveň prodeje. To však mělo zásadní důsledky pro jeho finanční situaci.

               (98)

               Situace, v níž výrobnímu odvětví stále vzniká újma, je nejvíce patrná na několika negativních finančních ukazatelích, zejména na ziskovosti a peněžním toku, v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím výrobní kapacity. Tato skutečnost je překážkou pro nové investice a růst.

               (99)

               Jedno evropské sdružení obchodníků zpochybnilo zjištění ohledně újmy a argumentovalo tím, že objem prodeje, zaměstnanost a prodejní ceny výrobního odvětví Unie, jakož i úroveň investic jednoho výrobce v Unii, se během posuzovaného období vyvíjely pozitivně.

               (100)

               Tato námitka by však měla být zamítnuta. Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení však seznam příslušných hospodářských ukazatelů, které by měly být posouzeny, není vyčerpávající; jedno nebo několik těchto kritérií nemusí být nezbytně rozhodující pro posouzení účinků dumpingového dovozu na dotčené výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 98. bodě odůvodnění, ukazatele navržené žadatelem nebyly rozhodující pro to, aby Komise vyvodila své závěry o újmě vznikající výrobnímu odvětví Unie. Závěr o přetrvávání újmy vycházel spíše z negativních finančních ukazatelů souvisejících se ziskovostí a peněžním tokem v kombinaci s vysokými zásobami a nízkým využitím kapacity.

         5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

   5.1.   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření

               (101)

               Pokud by byla opatření zrušena, objem dovozu by se zřejmě zvýšil a způsobil výrobnímu odvětví Unie další újmu. To lze odůvodnit následujícími prvky.

               (102)

               Výše uvedená analýza (viz 44. bod odůvodnění) ukazuje, že ačkoli objem čínského vývozu do Unie po zavedení opatření koncem roku 2008 výrazně klesl, čínští výrobci stále vyrábějí značný objem dotčeného výrobku, který je z převážné části určen na vývoz.

               (103)

               Pokud jde o očekávaný objem a ceny, je jasné, že trh Unie zůstává pro čínské vyvážející výrobce velmi atraktivní. Za prvé, pokud jde o objem, je trh Unie pro čínské konzervované mandarinky třetím největším trhem na světě. Kromě toho vývoj po zrušení opatření ukazuje, že čínští vývozci jsou schopni rychle vyvézt značná množství dotčeného výrobku na trh Unie, aniž by museli přesměrovat svůj prodej z jiných trhů. V tomto ohledu nakonec údaje z původního šetření ukázaly, že Čína může každou sezónu snadno vyvézt více než 60 000 tun na trh Unie, což představuje téměř 90 % průměrné spotřeby Unie v posuzovaném období.

               (104)

               Pokud by Čína na základě zrušení opatření skutečně zvýšila svůj vývoz do EU, došlo by s velkou pravděpodobností ke střednědobému obecnému snížení cen na trhu EU. Tím by se výrobci v EU dostali do ještě složitější situace, jak je vysvětleno níže.

               (105)

               Za druhé, pokud jde o ceny, ukazuje čínská databáze (11), že Čína v minulosti vyvážela značné objemy do zemí mimo EU za ceny nižší, než byly vývozní ceny do EU. Během období přezkumného šetření činil objem vývozu do těchto zemí mimo EU přibližně 20 000 tun, což odpovídá 71 % celkové výroby výrobního odvětví Unie. S ohledem na atraktivitu cen na trhu EU se dospělo k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, čínští vývozci by pravděpodobně tento objem přesměrovali na lukrativnější trh Unie.

               (106)

               Kromě toho z výše uvedené analýzy (viz 68. a 69. bod odůvodnění) vyplývá, že ceny čínského dovozu na trh Unie jsou výrazně nižší než ceny výrobců v Unii během období přezkumného šetření, zejména pokud se odečte vliv antidumpingových cel. I když se ceny čínského dovozu v sezóně 2011/2012, kdy opatření nebyla v platnosti, zvýšily, byly podle údajů Eurostatu přesto výrazně nižší než ceny v EU. Na tomto základě byla výše cenového rozdílu v období 2011/2012 dokonce srovnatelná s výší v období přezkumného šetření.

               (107)

               Na trhu upravených nebo konzervovaných citrusových plodů existuje velká cenová konkurence, neboť hospodářská soutěž je založena zejména na cenách. Tato situace je dále umocněna tím, že prodej se obvykle uskutečňuje v poměrně velkém množství. Pokud by byl levný dumpingový dovoz na trhu Unie k dispozici ve značném množství, mělo by to přímý vliv na obecnou úroveň cen na trhu Unie, což by vedlo k celkovému poklesu cen.

               (108)

               Zrušení antidumpingových cel na konci posuzovaného období je dokonalým příkladem toho, co by se stalo v případě, že opatření pozbudou platnosti.

               (109)

               Jakmile Soudní dvůr EU opatření zrušil a než byla zavedena celní evidence, objem čínského dovozu se rychle a výrazně zvýšil. Obrovský objem tohoto levného dovozu na trhu Unie donutil výrobce v Unii snížit ceny, aby si udrželi pozici z hlediska objemu prodeje a výroby, což vedlo k jejich ztrátovosti.

               (110)

               Tato situace byla výsledkem dovozu výrobků osvobozených od antidumpingového cla během období pouze pěti měsíců. Vliv na situaci výrobního odvětví Unie by byl v případě uplynutí platnosti opatření zjevně ještě závažnější. Pokud by došlo k obnovení dovozu velkého množství výrobků za nízké ceny, se vší pravděpodobností by se újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ještě prohloubila. Výrobci v Unii by se potýkali s poklesem objemu výroby a prodeje a snížením cen, což by vedlo ke zvýšení ztrát. Výpočet podbízení na základě údajů uvedených v bodě 4.4.2 (viz 68. a 69. bod odůvodnění) při nezapočtení antidumpingových cel přesahuje úroveň podbízení 20 %.

               (111)

               Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že by výrobní odvětví Unie v případě zrušení opatření neutrpělo újmu, neboť by se v budoucnosti dal očekávat menší objem dovozu dotčeného výrobku. Toto tvrzení se opírá o následující důvody. Za prvé, domácí spotřeba čerstvého ovoce v Číně se v budoucnosti zvýší stejně jako čínský vývoz čerstvého ovoce do Ruska. Za druhé lze rovněž očekávat, že se zvýší domácí spotřeba konzervovaných mandarinek v Číně. Za třetí, statistiky Eurostatu výše uvedené informace potvrzují, neboť od sezóny 2012/2013 vykazují nižší dovoz dotčeného výrobku.

               (112)

               Tato tvrzení by však měla být zamítnuta z následujících důvodů:

                           a)

                           za prvé, i kdyby se dalo očekávat zvýšení čínské domácí spotřeby a vývozu čerstvého ovoce, podle odhadů na základě dostupných údajů by se srovnatelně zvýšila i čínská výroba (12). Proto se dospělo k závěru, že dostupnost čerstvého ovoce pro čínský konzervárenský průmysl nebude v sezóně 2013/2014 výrazně dotčena;

                           b)

                           za druhé, ve 44. bodě odůvodnění se dospělo k závěru, že čínská domácí spotřeba konzervovaných mandarinek bude činit zhruba 100 000 tun na sezónu, a nic nenasvědčuje tomu, že tento objem v budoucnu poroste. Žadatelé tedy rovněž neposkytli žádný důkaz, že by se zvyšovala spotřeba;

                           c)

                           v souvislosti se třetím důvodem je třeba připomenout, že nižší dovoz dotčeného výrobku v sezóně 2012/2013 (období přezkumného šetření) lze přiměřeně odůvodnit hromaděním zásob vyplývajícím z obrovského dovozu, ke kterému došlo v sezóně 2011/2012 během prvních pěti měsíců po zrušení opatření (viz 59. bod odůvodnění).

               (113)

               Stejné evropské sdružení obchodníků rovněž tvrdilo, že větší objem čerstvého ovoce na trhu Unie, pravděpodobně kvůli ruskému embargu, by snížil ceny tohoto ovoce, což by výrobnímu odvětví Unie umožnilo dále zlepšovat svou konkurenceschopnost.

               (114)

               Takové tvrzení je však čistě spekulativní a nebylo podloženo žádnými důkazy. I když se mohou ceny surovin v budoucnosti snížit, nepovažuje se to za dostatečný důvod nenapravovat negativní účinek dumpingového dovozu na situaci výrobního odvětví Unie. Má se tedy za to, že bez zachování opatření by dumpingový dovoz pokračoval ve značném objemu a způsoboval odvětví Unie újmu. To by případně připravilo výrobní odvětví Unie o možnost plně využívat kladného účinku jakéhokoli budoucího snížení ceny surovin. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

         5.2.   Závěr

               (115)

               Na tomto základě se vyvozuje závěr, že zrušení opatření na dovoz z Číny by se vší pravděpodobností vedlo k pokračování újmy pro výrobní odvětví Unie.

         6.   ZÁJEM UNIE

   6.1.   Úvod

               (116)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení se zkoumalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Určení zájmu Unie vycházelo z posouzení jednotlivých dotčených zájmů, tedy zájmů výrobního odvětví Unie na jedné straně a dovozců a dalších zúčastněných stran na straně druhé.

               (117)

               Je třeba připomenout, že při původním šetření se usuzovalo, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že stávající šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, navíc umožňuje posoudit jakékoli nepřiměřené nežádoucí dopady, které by platná antidumpingová opatření na dotčené strany mohla mít.

               (118)

               Na tomto základě bylo zkoumáno, zda by navzdory závěrům o pravděpodobnosti pokračování dumpingu působícího újmu bylo možno dospět k závěru, že by nebylo v zájmu Unie v tomto konkrétním případě opatření zachovávat.

         6.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (119)

               Výrobní odvětví Unie, které tvořilo pět výrobců ve venkovských oblastech Španělska, získalo podíl na trhu a bylo schopné zvýšit cenu dotčeného výrobku na takovou úroveň, která mu během posuzovaného období, kdy byla opatření v platnosti, umožnila znovu obchodovat tak, aby pokrylo náklady či dosáhlo zisku. Stejným způsobem se zlepšil objem výroby a údaje o zaměstnanosti. Pokud by byla opatření zrušena, výrobní odvětví Unie by bylo kvůli nižším prodejním cenám a ještě vyšším ztrátám v mnohem horší situaci, než je popsáno výše (za předpokladu pravděpodobnosti obnovení újmy) (viz 110. bod odůvodnění). Zároveň by došlo k omezení nových investic zaměřených na konsolidaci společností a zvýšení jejich konkurenceschopnosti na trhu s dotčeným výrobkem. Pokračování opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie a mělo by mu pomoci dále využívat svého potenciálu na trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže.

         6.3.   Zájem dovozců, obchodníků a maloobchodníků

               (120)

               Jak bylo uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, byl použit výběr vzorku. Dovozci se nacházejí především v Německu, ale také v jiných zemích, jako například (ale nejen) ve Spojeném království, Nizozemsku nebo České republice.

               (121)

               Dvě společnosti, které během posuzovaného období dotčený výrobek dovážely, při šetření spolupracovaly. Souhrnné podnikání těchto stran v oblasti konzervovaných citrusových plodů představovalo 3,8 % jejich celkového obratu. Přestože podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů není pro tyto dovozce nejziskovější, je pevnou součástí jejich podnikatelského záměru, která spočívá v nabídce velmi široké škály výrobků pro určité zákazníky (například řetězce supermarketů) s cílem uzavřít velké smlouvy, v jejichž rámci se prodej méně ziskových výrobků vyrovná prodejem jiných výrobků a úsporami z rozsahu.

               (122)

               Zřejmě nic nenasvědčuje tomu, že by pokračování opatření mělo na činnost těchto dvou dovozců jakýkoli významný negativní vliv. Jejich činnost není na tomto výrobku závislá a dodavatelský řetězec se přizpůsobil nákladům spojeným s antidumpingovým clem. Kromě toho, jak ukazuje šetření, nebyl trh Unie v důsledku opatření pro čínské vývozce uzavřen, neboť dotčený výrobek se během posuzovaného období navzdory opatřením dovážel ve značném množství.

               (123)

               Jiný dovozce tvrdil, že antidumpingová cla měla na jeho podnikání v oblasti konzervovaných citrusových plodů negativní vliv. Jelikož tento dovozce nepředložil ověřitelné údaje, předpokládá se, že negativní vliv, který by pokračování antidumpingových opatření mohlo mít na tyto strany, by nepřevážil nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.

               (124)

               Některé strany poukazovaly na to, že výrobní kapacity výrobního odvětví Unie nejsou dostatečné. Je třeba poznamenat, že zrušení cel by mohlo vést k situaci, kdy by alternativní zdroj dodávek musel ukončit svou činnost a dovozcům by zůstal jako jediný zdroj už jen dovoz z Číny. Je však třeba připomenout, že řetězce supermarketů a maloobchodníci si cení zachování bezpečnosti dodávek pro své podnikání. Jeden z nich skutečně podporoval pokračování opatření, aby existovala hospodářská soutěž a měl alespoň dva zdroje dodávek. Kromě toho je výrobní odvětví Unie, které ještě zdaleka nedosáhlo uspokojivé úrovně využití kapacity, schopné nadále uspokojovat potřeby trhu Unie v rámci obnovené hospodářské soutěže. Skutečnost, že výrobní odvětví Unie v současnosti neuspokojuje potřeby Unie na 100 %, nemůže být v tomto případě důvodem ani pro nekalé obchodní praktiky čínských vývozců, ani pro zrušení opatření.

               (125)

               Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že pokračování opatření by nepatřičně omezilo běžné obchodování jeho členů, neboť jeho významná část souvisela s obchodem s dotčeným výrobkem. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že účel antidumpingového cla je napravit nekalé obchodní praktiky, tj. dumping, a nikoli omezovat obchod. Je třeba připomenout, že Komise dospěla k závěru, že zachování nápravných opatření je v tomto případě stále nezbytné.

         6.4.   Zájem uživatelů

               (126)

               Pro účely analýzy byli uživatelé rozděleni do dvou kategorií: na jedné straně domácnosti, a na druhé straně profesionální/průmysloví uživatelé, kteří působí v odvětvích, jako je výroba nápojů, džemů nebo jogurtů, pekárenství nebo catering.

               (127)

               Žádná ze stran patřících k jedné z těchto kategorií nebo zastupujících její zájmy se nepřihlásila ani žádným způsobem při šetření nespolupracovala.

               (128)

               Jeden dovozce tvrdil, že antidumpingová cla uložená na dotčený výrobek narušují hospodářskou soutěž, a tudíž nejsou v zájmu spotřebitelů v Unii. Na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy.

               (129)

               Jelikož dotčený výrobek může mít na rozpočet průměrné domácnosti v Unii jen omezený vliv, nic nenasvědčuje tomu, že by případné zvýšení cen pro spotřebitele v důsledku zachování opatření mohlo převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie.

               (130)

               I když nelze zpochybnit, že by zachování cel teoreticky mohlo mít negativní vliv na některé profesionální/průmyslové uživatele z hlediska nižších marží, neexistuje žádný důkaz, že by náklady spojené s dotčeným výrobkem (v porovnání s celkovými náklady) byly značné. Případné negativní dopady zachování opatření na tuto kategorii uživatelů by tak nebyly nepřiměřené.

         6.5.   Zájem dodavatelů

               (131)

               Jak jednotliví dodavatelé čerstvého ovoce výrobnímu odvětví Unie, tak jedno sdružení takových dodavatelů uvedli, že opatření jsou v jejich zájmu a že by byla přínosná rovněž z hlediska nových investic a pracovních míst. Prodej ovoce výrobcům v Unii je pro dodavatele důležitým doplňkovým zdrojem příjmů, bez něhož by mohlo dojít k závažnému narušení odvětví zemědělství v dotčených španělských regionech. Podle odhadů by jen v samotném regionu Valencie počet dotčených členů družstev přesáhl 2 000. V souvislosti s dotčenými sezónními pracovními místy, mimo jiné v oblasti sklizně, dopravy a skladování ovoce, se odhaduje, že v regionech Valencie a Murcia by bylo dotčeno nejméně 2 500 pracovních míst.

               (132)

               Z údajů předložených Sdružením španělských dodavatelů vyplývá, že pokud čínský dovoz překročí 60 000 tun, což se během původního šetření již dvakrát stalo, dodavatelé se pravděpodobně ocitnou v situaci, kdy nebudou schopni prodat celý objem druhu satsuma určený konzervárenskému průmyslu Unie.

               (133)

               Jedno evropské sdružení obchodníků tvrdilo, že dodavatelé by mohli očekávat subvence na nákup ovoce, které nemohlo být do Ruska vyvezeno kvůli embargu. Žadatel však nepředložil žádný důkaz, který by tvrzení o subvencích podpořil. Navíc by se případné subvence vztahovaly pouze na neprodané ovoce určené na vývoz do Ruska, a nikoli na ovoce, které nebylo prodáno výrobnímu odvětví Unie z důvodu újmy způsobené dotčeným výrobkem po vypršení platnosti opatření. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

         6.6.   Závěr

               (134)

               Šetření ukázalo, že stávající antidumpingová opatření neuzavřela trh Unie čínskému dovozu a přispěla k oživení výrobního odvětví Unie. Jelikož tento proces oživení stále trvá, je pokračování opatření v zájmu výrobního odvětví Unie. Pokud by opatření pozbyla platnosti, tento proces oživení by se zastavil, nedosáhlo by se ziskových cen a výrobní odvětví Unie by utrpělo vysoké ztráty. Zároveň by byl ohrožen dodatečný zdroj příjmů členů četných družstev a sezónních pracovníků v několika venkovských oblastech, kde existuje jen velmi málo pracovních alternativ.

               (135)

               Podle dostupných údajů se zdá, že stávající opatření neměla významný negativní dopad na hospodářskou situaci dovozců v Unii, kteří při šetření spolupracovali. Vzhledem k dostupným údajům nelze považovat za významný ani dopad opatření na další strany, které se přihlásily, ani na dovozce, obchodníky, uživatele a maloobchodníky. Případné zvýšení cen v důsledku pokračování antidumpingových opatření se nezdá být neúměrné v porovnání s přínosem pro výrobní odvětví Unie, kterého se dosáhne odstraněním narušení obchodu, jež bylo způsobeno dumpingovým dovozem.

               (136)

               S přihlédnutím ke všem faktorům uvedeným v předchozích bodech odůvodnění se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

         7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (137)

               Všem stranám byly sděleny podstatné skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se považuje za vhodné zachovat stávající opatření. Po sdělení těchto skutečností jim byla poskytnuta lhůta pro podání připomínek. Stanoviska a připomínky byly v podložených případech náležitě vzaty v úvahu.

               (138)

               Z výše uvedeného vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých konzervovaných plodů pocházejících z Číny měla být zachována na období dalších pěti let.

               (139)

               Některé strany tvrdily, že opatření s určitým kvantitativním prvkem (systém kvót) jsou v porovnání s antidumpingovými opatřeními výhodnější. Toto tvrzení nelze podpořit vzhledem k tomu, že podle základního nařízení nelze formu opatření při přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Tímto tvrzením nelze zpochybnit ani zjištění v rámci tohoto šetření, konkrétně, že požadavky na zachování antidumpingových opatření jsou splněné.

               (140)

               Společnost může požádat o uplatňování těchto individuálních antidumpingových celních sazeb, pokud změní název svého subjektu. Taková žádost musí být zaslána Komisi (13). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               (141)

               Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 základního nařízení nevydal stanovisko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz upravených nebo konzervovaných mandarinek (včetně tangerine a satsuma), klementinek, wilkingů a jiných podobných citrusových hybridů, bez přídavku alkoholu, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, vymezených pod číslem KN 2008, v současnosti kódů KN 2008 30 55, 2008 30 75 a ex 2008 30 90 (kódy TARIC 2008309061, 2008309063, 2008309065, 2008309067 a 2008309069), pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Výše konečného antidumpingového cla použitelná na výrobky popsané v odstavci 1 a vyráběné níže uvedenými společnostmi, se stanoví takto:

               Společnost

               EUR/t čisté hmotnosti produktu

               Doplňkový kód TARIC

               Yichang Rosen Foods Co., Ltd., Yichang, Zhejiang

               531,2

               A886

               Zhejiang Taizhou Yiguan Food Co. Ltd (14), Huangyan, Zhejiang

               361,4

               A887

               Zhejiang Xinshiji Foods Co., Ltd., Sanmen, Zhejiang a výrobce, který je s touto společností ve spojení, Hubei Xinshiji Foods Co., Ltd., Dangyang City, Hubei Province

               490,7

               A888

               Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří jsou uvedeni v příloze

               499,6

               A889

               Všechny ostatní společnosti

               531,2

               A999

         Článek 2
   1.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, je proto pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15), poměrně rozdělena, se výše antidumpingového cla vypočítaná na základě článku 1 výše sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
   2.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 3
   Ustanovení čl. 1 odst. 2 mohou být změněna zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná celní sazba ve výši 499,6 EUR/t čisté hmotnosti produktu, pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

               a)

               v období přezkumného šetření (tj. od 1. října 2012 do 30. září 2013) a v období původního šetření (od 1. října 2006 do 30. září 2007) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;

               b)

               není ve spojení s žádným vyvážejícím výrobcem v Čínské lidové republice, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením a

               c)

               po skončení období přezkumného šetření buď skutečně vyvezl dotčený výrobek do Unie, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt značné množství dotčeného výrobku do Unie,

         Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 10. prosince 2014.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1355/2008 ze dne 18. prosince 2008, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené z dovozu některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 350, 30.12.2008, s. 35).

      (3)  Rozsudek Soudního dvora EU ze dne 22. března 2012 ve věci C-338/10, Grünwald Logistik Service GmbH (GLS) proti Hauptzollamt Hamburg-Stadt.

      (4)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 158/2013 ze dne 18. února 2013 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých upravených nebo konzervovaných citrusových plodů (mandarinek atd.) pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 49, 22.2.2013, s. 29).

      (5)  Úř. věst. C 94, 3.4.2013, s. 9.

      (6)  Úř. věst. C 310, 25.10.2013, s. 9.

      (7)  United States Department of Agriculture Foreign Agricultural Service Citrus: World Markets and Trade, leden 2013. Dostupné na: http://usda.mannlib.cornell.edu/usda/fas/citruswm//2010s/2013/citruswm-01-24-2013.pdf

      (8)  „Will plastic cups boost Chinese mandarin consumption“, Foodnews, 26. červenec 2013 https://www.agra-net.net/agra/foodnews/canned/canned-fruit/mandarins/will-plastic-cups-boost-chinese-mandarin-consumption--1.htm

      (9)  Tamtéž, FSA/USDA Gain Reports on citrus for 2008–2013 (k dispozici na: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx); Čínská databáze celních statistik, kterou poskytuje Goodwill China Business Information Limited.

      (10)  Úř. věst. L 169, 29.6.2012, s. 50.

      (11)  Viz poznámka pod čarou 9.

      (12)  Zpráva FSA/USDA Gain Report on citrus ze dne 13.12.2013 (k dispozici na: http://gain.fas.usda.gov/Pages/Default.aspx

      (13)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/Belgie.

      (14)  Úř. věst. C 264, 13.9.2013, s. 20 (změna názvu).

      (15)  Nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1).

      PŘÍLOHA
      Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku

                  Hunan Pointer Foods Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

                  Ningbo Pointer Canned Foods Co., Ltd., Xiangshan, Ningbo

                  Yichang Jiayuan Foodstuffs Co., Ltd., Yichang, Hubei

                  Ninghai Dongda Foodstuff Co., Ltd., Ningbo, Zhejiang

                  Huangyan No.2 Canned Food Factory, Huangyan, Zhejiang

                  Zhejiang Xinchang Best Foods Co., Ltd., Xinchang, Zhejiang

                  Toyoshima Share Yidu Foods Co., Ltd., Yidu, Hubei

                  Guangxi Guiguo Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

                  Zhejiang Juda Industry Co., Ltd., Quzhou, Zhejiang

                  Zhejiang Iceman Group Co., Ltd., Jinhua, Zhejiang

                  Ningbo Guosheng Foods Co., Ltd., Ninghai

                  Yi Chang Yin He Food Co., Ltd., Yidu, Hubei

                  Yongzhou Quanhui Canned Food Co., Ltd., Yongzhou, Hunan

                  Ningbo Orient Jiuzhou Food Trade & Industry Co., Ltd., Yinzhou, Ningbo

                  Guangxi Guilin Huangguan Food Co., Ltd., Guilin, Guangxi

                  Ningbo Wuzhouxing Group Co., Ltd., Mingzhou, Ningbo.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 581/2013 ze dne 17. června 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis) (CHOP))

text:
               21.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 169/30

      PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 581/2013
   ze dne 17. června 2013
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis) (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (EU) č. 1151/2012 zrušilo a nahradilo nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2).

               (2)

               Žádost o zápis názvu „Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis)“ předložená Řeckem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3).

               (3)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být název „Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis)“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. června 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Neelie KROES

            místopředsedkyně

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (3)  Úř. věst. C 294, 29.9.2012, s. 14.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

         Třída 1.5   Oleje a tuky (máslo, margarin, olej atd.)

      ŘECKO
      Αγουρέλαιο Χαλκιδικής (Agoureleo Chalkidikis) (CHOP)


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1154/2012 ze dne 5. prosince 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               6.12.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 334/44

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1154/2012
   ze dne 5. prosince 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 5. prosince 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  55,3

                  MA

                  55,8

                  TN

                  76,3

                  TR

                  72,4

                  ZZ

                  65,0

                  0707 00 05

                  AL

                  74,8

                  JO

                  174,9

                  MA

                  133,1

                  TR

                  146,9

                  ZZ

                  132,4

                  0709 93 10

                  MA

                  129,9

                  TR

                  100,5

                  ZZ

                  115,2

                  0805 10 20

                  AR

                  49,7

                  TR

                  74,4

                  ZA

                  63,7

                  ZW

                  52,1

                  ZZ

                  60,0

                  0805 20 10

                  MA

                  69,0

                  ZZ

                  69,0

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  71,1

                  HR

                  85,6

                  MA

                  95,7

                  TR

                  78,9

                  ZZ

                  82,8

                  0805 50 10

                  TR

                  76,3

                  ZZ

                  76,3

                  0808 10 80

                  MK

                  39,0

                  US

                  174,2

                  ZA

                  136,9

                  ZZ

                  116,7

                  0808 30 90

                  CN

                  53,2

                  TR

                  112,1

                  US

                  160,6

                  ZZ

                  108,6

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1021/2011 ze dne 14. října 2011 o provedení odpočtů z rybolovných kvót dostupných u určitých populací v roce 2011 z důvodu nadměrného rybolovu jiných populací v předchozím roce

text:
               15.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 270/16

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1021/2011
   ze dne 14. října 2011
   o provedení odpočtů z rybolovných kvót dostupných u určitých populací v roce 2011 z důvodu nadměrného rybolovu jiných populací v předchozím roce
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 105 odst. 1, 2 a 5 uvedeného nařízení,
   Po konzultaci s dotčenými členskými státy v souladu s čl. 105 odst. 5 nařízení (ES) č. 1224/2009,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Rybolovné kvóty na rok 2010 byly stanoveny:

                           —

                           v nařízení Rady (ES) č. 1359/2008 ze dne 28. listopadu 2008, kterým se pro roky 2009 a 2010 stanoví rybolovná práva na některé populace hlubinných druhů ryb pro rybářská plavidla Společenství (2),

                           —

                           v nařízení Rady (ES) č. 1226/2009 ze dne 20. listopadu 2009, kterým se na rok 2010 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři (3),

                           —

                           v nařízení Rady (ES) č. 1287/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se pro rok 2010 stanoví rybolovná práva a související podmínky pro některé populace ryb v Černém moři (4), a

                           —

                           v nařízení Rady (EU) č. 53/2010 ze dne 14. ledna 2010, kterým se na rok 2010 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU ve vodách podléhajících omezením odlovů a kterým se mění nařízení (ES) č. 1359/2008, (ES) č. 754/2009, (ES) č. 1226/2009 a (ES) č. 1287/2009 (5).

               (2)

               Rybolovné kvóty na rok 2011 byly stanoveny:

                           —

                           v nařízení Rady (EU) č. 1124/2010 ze dne 29. listopadu 2010, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro určité populace ryb a skupiny populací ryb v Baltském moři (6),

                           —

                           v nařízení Rady (EU) č. 1225/2010 ze dne 13. prosince 2010, kterým se pro roky 2011 a 2012 stanoví rybolovná práva na některé populace ryb hlubinných druhů pro plavidla EU (7),

                           —

                           v nařízení Rady (EU) č. 1256/2010 ze dne 17. prosince 2010, kterým se stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb v Černém moři na rok 2011 (8) a

                           —

                           v nařízení Rady (EU) č. 57/2011 ze dne 18. ledna 2011, kterým se pro rok 2011 stanoví rybolovná práva pro některé populace ryb a skupiny populací ryb platná ve vodách EU a pro plavidla EU v některých vodách mimo EU (9).

               (3)

               Podle čl. 105 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1224/2009 platí, že pokud Komise zjistí, že členský stát překročil přidělené rybolovné kvóty, provede odpočty z budoucích rybolovných kvót dotyčného členského státu pomocí násobícího koeficientu stanoveného v uvedeném článku.

               (4)

               Podle čl. 5 odst. 105 nařízení (ES) č. 1224/2009 se v případě, že odpočet podle odstavců 1 a 2 nelze provést z kvóty, která byla přečerpána, protože tuto kvótu nemá dotyčný členský stát k dispozici v dostatečném množství, může Komise po konzultaci s tímto členským státem provést odpočet v následujícím roce nebo v následujících letech z kvót na jiné populace nebo skupiny populací, které jsou pro členský stát dostupné v téže zeměpisné oblasti nebo které mají stejnou komerční hodnotu.

               (5)

               Některé členské státy nemají pro rok 2011 pro populace, které přečerpaly v roce 2010, žádné kvóty k dispozici. V takovém případě je vhodné provést odpočet z kvót, které má členský stát k dispozici pro jinou populaci v téže zeměpisné oblasti, přičemž u smíšeného rybolovu je nutné předcházet výmětům.

               (6)

               Navrhované odpočty byly konzultovány s dotyčnými členskými státy a ty navrhly některé změny, které by měla Komise vzít v opodstatněném rozsahu v úvahu.

               (7)

               Odpočty stanovené v tomto nařízení by měly být uplatněny, aniž jsou dotčeny odpočty, které je podle následujících předpisů třeba uplatnit na kvóty na rok 2011:

                           —

                           nařízení Komise (ES) č. 147/2007 ze dne 15. února 2007, kterým se upravují určité rybolovné kvóty v letech 2007 až 2012 podle čl. 23 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 2371/2002 o zachování a udržitelném využívání rybolovných zdrojů v rámci společné rybářské politiky (10),

                           —

                           nařízení Komise (EU) č. 1016/2011 ze dne 23. září 2011 o provedení odpočtů z rybolovných kvót dostupných u určitých populací v roce 2011 z důvodu nadměrného rybolovu těchto populací v předchozím roce (11),

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Rybolovné kvóty stanovené v nařízeních (EU) č. 1124/2010, (EU) č. 1225/2010, (EU) č. 1256/2010 a (EU) č. 57/2011 na rok 2011 se sníží způsobem uvedeným v příloze.
   Článek 2
   Článek 1 se použije, aniž by byla dotčena snížení stanovená v nařízení (ES) č. 147/2007 a prováděcím nařízení (EU) č. 1016/2011.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. října 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 352, 31.12.2008, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 330, 16.12.2009, s. 1.

      (4)  Úř. věst L 347, 24.12.2009, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 21, 26.1.2010, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 318, 4.12.2010, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 336, 21.12.2010, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 343, 29.12.2010, s. 2.

      (9)  Úř. věst. L 24, 27.1.2011, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 46, 16.2.2007, s. 10.

      (11)  Viz strana 1 v tomto čísle Úředního věstníku.

      PŘÍLOHA

                  Čl. stát

                  Kód druhu

                  Kód oblasti

                  Název druhu

                  Název oblasti

                  Původní kvóta na rok 2010

                  Povolené vykládky 2010
                  (celkové přizpůsobené množství) (5)

                  Celkové úlovky v roce 2010

                  Přečerpání v poměru k povolené vykládce
                  (v%)

                  Přečerpání v poměru k povolené vykládce
                  (množství v t)

                  Násobící koeficient podle čl. 105 odst. 2

                  Násobící koeficient podle čl. 105 odst. 3

                  Odpočty v roce 2011

                  Původní kvóta na rok 2011

                  Revidované množství za rok 2011

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

                  (5)

                  (6)

                  (7)

                  (8)

                  (9)

                  (10)

                  (11)

                  (12)

                  (13)

                  (14)

                  (15)

                  DNK

                  DGS

                  03A-C.

                  Ostroun obecný

                  Vody EU oblasti IIIa

                  0,00 (2)

                  0,00

                  3,60

                  nepoužije se

                  3,60

                  1

                  1

                  –3,60

                  0,00

                      (1)

                  DNK

                  PAI

                  03AN.

                  Treska obecná

                  Skagerrak

                  –3,60

                  3 068,00 (3)

                  3 064,40

                  FRA

                  DGS

                  15X14

                  Ostroun obecný

                  Vody EU a mezinárodní vody oblastí I, V, VI, VII, VIII, XII a XIV

                  0,00 (2)

                  84,00

                  158,30

                  88,45

                  74,30

                  1

                  1

                  –74,30

                  0,00

                      (1)

                  FRA

                  ALF

                  6X14.

                  Mník mořský

                  Vody EU a mezinárodní vody oblastí VI, VII, VIII, IX, X, XII a XIV

                  –74,30

                  2 293,00 (3)

                  2 218,70

                  FRA

                  DGS

                  2AC4-C

                  Ostroun obecný

                  Vody EU oblastí IIa a IV

                  0,00 (2)

                  5,00

                  10,70

                  114,00

                  5,70

                  1

                  1

                  –5,70

                  0,00

                      (1)

                  FRA

                  ANF

                  2AC4-C

                  Ďasovití

                  Vody EU oblastí IIa a IV

                  –5,70

                  70,00 (3)

                  64,30

                  FRA

                  DWS

                  56789-

                  Hlubinné druhy žraloků

                  Vody EU a vody, které nespadají pod svrchovanost nebo do jurisdikce třetích zemí oblastí V, VI, VII, VIII a IX

                  0,00 (2)

                  98,00

                  131,30

                  33,98

                  33,30

                  1

                  1

                  –33,30

                  10,17 (4)

                      (1)

                  FRA

                  RNG

                  5B67-

                  Hlavoun tuponosý

                  Vody EU a mezinárodní vody oblastí Vb, VI, VII

                  –33,30

                  2 409,00 (4)

                  2 375,70

                  BUR

                  FLX

                  05B-F

                  Platýsi

                  Vody Faerských ostrovů oblasti Vb

                  204,00 (2)

                  217,00

                  252,20

                  16,22

                  35,20

                  1

                  1

                  –35,20

                  0,00

                      (1)

                  BUR

                  RJA

                  561214

                  Platýs evropský

                  VI; vody EU a mezinárodní vody oblasti Vb, jakož i mezinárodní vody oblastí XII a XIV

                  –35,20

                  408,00 (3)

                  372,80

         (1)  Odpočet, který bude proveden z následující kvóty

         (2)  Množství stanovená nařízením (EU) č. 53/2010.

         (3)  Množství stanovená nařízením (EU) č. 57/2011.

         (4)  Množství stanovená nařízením (EU) č. 1225/2010.

         (5)  Kvóty dostupné členskému státu podle příslušných nařízení o rybolovných právech po zohlednění výměny rybolovných práv v souladu s čl. 20 odst. 5 nařízení (ES) č. 2371/2002 (Úř.věst. L 358, 31.12.2002, s. 59), převodu kvót v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3) a/nebo přerozdělení a odpočtu rybolovných práv v souladu s články 37 a 105 nařízení (ES) č. 1224/2009.