title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/545 ze dne 7. dubna 2016 o postupech a kritériích týkajících se rámcových dohod pro přidělování kapacity železniční infrastruktury (Text s významem pro EHP)

text:
               8.4.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 94/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/545
   ze dne 7. dubna 2016
   o postupech a kritériích týkajících se rámcových dohod pro přidělování kapacity železniční infrastruktury
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU ze dne 21. listopadu 2012 o vytvoření jednotného evropského železničního prostoru (1), a zejména na čl. 42 odst. 8 uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Při uzavírání rámcových dohod by provozovatelé infrastruktury měli zajišťovat, aby byla dostupná kapacita infrastruktury optimálně a účelně využita. Aby žadatelé o rámcovou kapacitu investovali do služeb, mohou současně potřebovat větší právní jistotu, pokud jde o dostupnost kapacity infrastruktury po více než jedno období platnosti jízdního řádu.

               (2)

               Provozovatelé infrastruktury musí vyhradit kapacitu pro každoroční postup sestavování jízdního řádu za účelem zorganizování předem plánovaných vlakových tras v souladu s čl. 14 odst. 3 a 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 (2). Také mohou být povinni zajistit rezervní kapacitu pro žádosti ad hoc v souladu s čl. 48 odst. 2 směrnice 2012/34/EU. Rámcové dohody by v souladu s článkem 42 směrnice 2012/34/EU rovněž neměly vylučovat každoroční sestavování jízdního řádu. Provozovatelé infrastruktury by proto měli tyto rezervní kapacity alespoň naplánovat a vzít tato omezení v úvahu dříve, než přidělí část zbývající kapacity prostřednictvím rámcových dohod.

               (3)

               Pro potenciální žadatele musí být přidělená rámcová kapacita a zbývající orientační kapacita na určité trati transparentní. Aby v souvislosti s rámcovými dohodami nevznikala administrativní zátěž, měli by mít potenciální žadatelé možnost získat prvotní představu o tom, do jaké míry je pravděpodobné, že budou jejich žádosti schváleny. Provozovatelé infrastruktury by proto měli ve svých zprávách o síti zveřejňovat prohlášení o rámcové kapacitě. V prohlášení o rámcové kapacitě by mělo být v příslušných případech uvedeno, zda rámcové dohody platí pro nákladní, nebo osobní dopravu, nebo pro obě dvě.

               (4)

               Provozovatelé infrastruktury a žadatelé by měli disponovat určitou flexibilitou, co se týče podávání žádostí o rámcovou kapacitu. Kritéria pro zajištění optimálního využití dostupné kapacity infrastruktury jsou však zároveň nejúčinnější, pokud se uplatňují na co možná největší počet žádostí současně. Než proto provozovatelé infrastruktury, kteří neuplatňují fixní roční nebo víceletou lhůtu, uzavřenou určitou rámcovou dohodu, měli by konzultovat žadatele, kteří by mohli mít o rámcové dohody zájem.

               (5)

               Žadatelé by si měli být vědomi toho, že provozovatelé infrastruktury jsou povinni zajistit optimální a účelné využití dostupné kapacity infrastruktury, a to jak v rámci svých jednotlivých sítí, tak společně v rámci jednotného evropského železničního prostoru. Tato povinnost by měla platit po celou dobu trvání rámcové dohody a měla by se vztahovat i na trasy vlaků přidělené na základě rámcových dohod. Pokud se tedy strany rozhodnou uzavřít novou rámcovou dohodu, měly by obě nejdříve zvážit kritéria stanovená v tomto nařízení za účelem zajištění optimálního využití dostupné kapacity infrastruktury.

               (6)

               Rámcové dohody by neměly určovat konkrétní trasu vlaku, ale měly by stanovit časové rozmezí poskytující dostatek flexibility do okamžiku, kdy dojde k ročnímu naplánování tras vlaků. Vlakové spoje mohou mít zároveň různé potřeby, pokud jde o přesný čas, kdy by se měly uskutečnit, což by mělo být zohledněno v různých šířích časových rozmezí.

               (7)

               K zavedení nových železničních spojů jsou nutná předchozí technická a bezpečnostní oprávnění nebo pořízení kolejových vozidel či obojí a to může trvat několik let. Než se investoři pro takové investice rozhodnou, potřebují jistotu ohledně dostupné kapacity. Je tudíž opodstatněné, aby byl žadatelům mezi uzavřením rámcové dohody a zahájením dopravních služeb podle dané dohody poskytován určitý čas, během něhož budou moci mimo jiné shromáždit nezbytná oprávnění a osvědčení a pořídit kolejová vozidla. Žadatelé, kteří tento čas před zahájením provozu prokazatelně potřebují, by neměli být penalizováni zkracováním doby platnosti rámcové dohody.

               (8)

               Stanovení kritérií pro uzavírání rámcových dohod by v souladu s článkem 26 směrnice 2012/34/EU mělo umožnit provozovatelům infrastruktury obchodovat s dostupnou kapacitou infrastruktury a zajišťovat její optimální účelné využití.

               (9)

               Rámcové dohody by měly umožňovat úspěšnou koordinaci kolidujících žádostí, a tudíž splňovat určitá kritéria, co se týče přidělování dostupné kapacity dalším žadatelům, úpravy rámcové kapacity a vzdávání se této kapacity.

               (10)

               Koordinace a konzultace s žadateli, kteří jsou již stranou určité rámcové dohody, může být pro provozovatele infrastruktury a žadatele zátěží. Tato zátěž by mohla být neúměrná na tratích a v denních dobách, kdy je využívání kapacity podle rámcových dohod každopádně výrazně nižší, než jaké je maximum. Provozovatelé infrastruktury by proto v takových případech měli mít možnost se od postupů nebo kritérií stanovených v tomto nařízení odchýlit. Pokud se však výpočet takového maxima nebo uplatňování stropů jeví jako obtížné či nahodilé, mohou si členské státy zároveň přát, aby provozovatelé infrastruktury této odchylky nevyužívali. V takovém případě by měl všechny rámcové dohody před jejich uzavřením schválit regulační subjekt, aby se snížila administrativní zátěž.

               (11)

               Může docházet ke kolizím mezi žádostmi o nové rámcové dohody a stávajícími rámcovými dohodami nebo mezi trasami vlaků požadovanými podle rámcové dohody a trasami vlaků požadovanými mimo rámcovou dohodu v rámci ročního plánování jízdního řádu. V takových případech by měl provozovatel infrastruktury strany koordinovat a vyzvat je ke změně jejich požadavků tak, aby byly uvedeny do souladu. Sladění může mimo jiné spočívat ve změně přidělení časových rozmezí nebo v přesměrování. Článek 46 směrnice 2012/34/EU stanoví postup pro řešení kolidujících žádostí o trasy vlaků a měl by rovněž sloužit jako vzor pro rámcové dohody.

               (12)

               Pokud kritéria přednosti v rámci sestavování jízdního řádu stanovená a zveřejněná v souladu s čl. 47 odst. 3 až 6 směrnice 2012/34/EU převáží nad tím, zda byla žádost v rámci postupu každoročního sestavování jízdního řádu podána podle rámcové dohody, či nikoliv, neměl by mít provozovatel infrastruktury povinnost uplatnit kritéria stanovená pro rámcové dohody, ale spíše by měl použít kritéria přednosti stanovená pro postup každoročního sestavování jízdního řádu.

               (13)

               Je důležité, aby provozovatel infrastruktury při přidělování kapacity disponoval co největší flexibilitou, ta by však měla být slučitelná s uspokojením přiměřených požadavků žadatele. Provozovatelé infrastruktury by měli před uzavřením nových rámcových dohod zohledňovat transparentní kritéria.

               (14)

               Žadatelé by měli žádat pouze o rámcovou kapacitu, kterou skutečně potřebují. Není-li veškerá požadovaná rámcová kapacita nebo její část po určité období využívána, měla by být rámcová dohoda přezkoumána, aby se žadatel nevyužívané kapacity vzdal (podle zásady „bez využití propadá“), s výjimkou případů, kdy je schopen doložit, že k nevyužívání kapacity docházelo z důvodů, které nemůže nijak ovlivnit.

               (15)

               Provozovatelé infrastruktury by měli rozvíjet vzájemnou spolupráci tak, aby existoval soulad mezi rámcovými dohodami pro služby využívající více než jedné sítě a výsledkem byly kvalitní vlakové spoje odpovídající přiměřeným očekáváním žadatelů. Tento soulad je nutný při uzavírání rámcových dohod až do okamžiku, kdy jsou přidělovány trasy vlaků.

               (16)

               Přiměřeně nastavené pokuty by mohly být pro žadatele pobídkou, aby byli při podávání žádostí o rámcové dohody realističtí a hlásili veškeré změny v kapacitě, kterou podle rámcové dohody potřebují, jakmile je zjistí.

               (17)

               Pokuty za změnu nebo vypovězení rámcových dohod, pokud se na nich strany dohodnou, by neměly být diskriminační. Jejich úroveň by měla být přiměřená dosažení sledovaných cílů, měly by být skutečně zaplaceny a v případě potřeby vymáhány. Aby byl zachován motivační účinek a nedocházelo k diskriminaci, neměla by rámcová dohoda provozovateli infrastruktury umožňovat, aby se zaplacení pokuty vzdal, když žadatel uzavře jinou rámcovou dohodu.

               (18)

               Členské státy by také měly mít možnost neuplatňovat po určitý čas některá ustanovení tohoto nařízení na rámcové dohody uzavřené počínaje dnem 15. března 2003, tj. datem, k němuž měla být provedena směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES (3), nebo v případě členských států, které k Evropské unii přistoupily po tomto datu, datem jejich přistoupení k Evropské unii. Protože však podle čl. 17 odst. 3 směrnice 2001/14/ES by mělo být možné rámcové dohody změnit nebo omezit za účelem umožnění lepšího využití železniční infrastruktury, měla by se předmětná ustanovení tohoto nařízení vztahovat na změny takových rámcových dohod, jsou-li tyto změny podstatné a byly ujednány po vstupu tohoto nařízení v platnost.

               (19)

               Komise může toto nařízení přezkoumat ve světle zkušeností získaných při jeho uplatňování nebo při uplatňování nařízení (EU) č. 913/2010 o evropských železničních koridorech pro nákladní dopravu.

               (20)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 62 odst. 1 směrnice 2012/34/EU,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Předmět
   Toto nařízení stanoví postup a kritéria pro uzavírání rámcových dohod.
   Článek 2
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se kromě definic, jež stanoví článek 3 směrnice 2012/34/EU, použijí tyto definice:

               1)

               „rámcovou kapacitou“ se rozumí kapacita infrastruktury přidělená rámcovou dohodou;

               2)

               „prohlášením o rámcové kapacitě“ se rozumí přehled zpravující o rámcové kapacitě přidělené na tratích určité sítě a o objemu a povaze dostupné kapacity na těchto tratích, jenž může obsahovat grafické zobrazení a jehož účelem je informovat potenciální žadatele o rámcové dohody;

               3)

               „časovým rozmezím“ se rozumí časový úsek uvedený v rámcové dohodě, v jehož rozsahu by mělo dojít k přidělení jedné či více tras vlaků v postupu sestavování jízdního řádu;

               4)

               „kontrolním časovým úsekem“ se rozumí nejvýše dvouhodinový časový úsek stanovený provozovatelem infrastruktury, během něhož se porovnává přidělená rámcová kapacita a zbývající volná kapacita s cílem sdělit potenciálním žadatelům o rámcové dohody, jaká orientační rámcová kapacita je přidělena a jaká kapacita je dostupná.

         Článek 3
   Prohlášení o rámcové kapacitě
   1.   Provozovatel infrastruktury vypracuje prohlášení o rámcové kapacitě, ve kterém pro každý úsek trati na kontrolní časový úsek a v příslušných případech podle druhu služby uvede tyto informace:

               a)

               jaká rámcová kapacita již byla přidělena a počet tras vlaků;

               b)

               jaká orientační kapacita je ještě dostupná pro uzavření rámcových dohod na infrastruktuře, pro kterou jsou již rámcové dohody uzavřeny;

               c)

               jaká maximální kapacita je v příslušných případech dostupná pro rámcové dohody na každém úseku trati.

         2.   Prohlášení o rámcové kapacitě musí dbát ochrany obchodního tajemství.
   3.   V souladu s čl. 42 odst. 7 směrnice 2012/34/EU zahrne provozovatel infrastruktury prohlášení o rámcové kapacitě do zprávy o síti nebo ve zprávě o síti uvede odkaz na veřejně přístupnou internetovou stránku, kde je toto prohlášení k dispozici nebo kde jsou k dispozici alespoň základní aspekty každé uzavřené rámcové dohody. Na prohlášení o rámcové kapacitě se taktéž použije ustanovení čl. 27 odst. 1 směrnice 2012/34/EU o poplatcích za zprávu o síti a o jazycích, ve kterých se tato zpráva zveřejňuje.
   4.   Nejpozději tři měsíce po uzavření, podstatné změně nebo zrušení některé rámcové dohody musí provozovatel infrastruktury prohlášení o rámcové kapacitě aktualizovat. Předmětné informace zpřístupní způsobem, který respektuje obchodní tajemství.
   Článek 4
   Sladění zpráv o síti s požadavky tohoto nařízení
   Provozovatelé infrastruktury musí uvést své zprávy o síti v soulad s požadavky tohoto nařízení a zveřejnit prohlášení o rámcové kapacitě k datu první změny jízdního řádu po vyhlášení tohoto nařízení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 5
   Přidělování rámcové kapacity
   1.   Provozovatel infrastruktury může vyzvat potenciální žadatele, aby žádosti o rámcové dohody podávali v rámci roční nebo víceleté lhůty. Po uplynutí příslušné lhůty podané žádosti neprodleně zpracuje. Pokud provozovatel infrastruktury vyzývá k žádostem o rámcové dohody v rámci víceleté lhůty, zveřejní roční lhůty, ve kterých musí bez zbytečného odkladu zpracovat žádosti obdržené po uplynutí víceleté lhůty.
   2.   Pokud provozovatel infrastruktury žádnou roční nebo víceletou lhůtu nestanoví a obdrží žádost o uzavření nebo o změnu určité rámcové dohody, přijme přiměřená opatření, aby o svém záměru uzavřít rámcovou dohodu informoval ostatní potenciální žadatele a poskytl jim lhůtu pro odpověď v délce jednoho až čtyř měsíců. Pokud provozovatel infrastruktury obdrží žádost o drobnou změnu rámcové dohody bez dopadu na jiné rámcové dohody, může se rozhodnout, že ostatní potenciální žadatele informovat nebude.
   Rozhodnutí týkající se žádostí o rámcové dohody přijímá provozovatel infrastruktury bez prodlení.
   3.   Obdrží-li provozovatel infrastruktury dvě nebo více nových žádostí o rámcovou dohodu pro tutéž kapacitu, přezkoumá je a rozhodne o nich současně.
   4.   Pokud se rámcová dohoda, která má být uzavřena nebo podstatně změněna, týká železničních tratí některého koridoru pro nákladní dopravu a správní rada dříve požádala, aby byla o takových případech vyrozuměna, informuje provozovatel infrastruktury správní radu dotčeného železničního koridoru (popř. dotčených železničních koridorů) pro nákladní dopravu podle článku 13 nařízení (EU) č. 913/2010. Provozovatel infrastruktury poskytne tyto informace nejméně jeden měsíc předtím, než bude rámcová dohoda uzavřena nebo podstatně změněna.
   5.   Navzdory rozhodnutí, že budou uzavírány rámcové dohody, se může provozovatel infrastruktury na nediskriminačním základě a v příslušných případech po předchozím schválení ze strany regulačního subjektu rozhodnout, že nebude nabízet rámcové dohody na všech tratích, které byly prohlášeny za přetížené v souladu s čl. 47 odst. 1 směrnice 2012/34/EU. Dříve než provozovatel infrastruktury vyzve žadatele k podávání žádostí o rámcové dohody pro jiné trati v souladu s odstavcem 1, uvede v prohlášení o rámcové kapacitě, na jakých tratích rámcové dohody nenabízí. Schválení ze strany regulačního subjektu, je-li vyžadováno, platí nejvýše po dobu dvou let a nelze jej automaticky obnovit.
   6.   Provozovatel infrastruktury musí své rozhodnutí o zamítnutí, uzavření či změně určité rámcové dohody odůvodnit. Žadateli, který o uzavření či změnu dohody požádal, se důvody sdělují písemně.
   Článek 6
   Uzavírání rámcových dohod
   1.   Před uzavřením nové rámcové dohody, před prodloužením platnosti některé stávající dohody nebo před podstatným navýšením rámcové kapacity podle některé stávající dohody zohlední provozovatel infrastruktury řadu skutečností, jako jsou mimo jiné:

               a)

               zajištění optimálního využití dostupné kapacity infrastruktury, včetně využití jiných sítí, s přihlédnutím k plánovaným omezením kapacity;

               b)

               oprávněné obchodní potřeby žadatele, pokud žadatel prokáže, že kapacitu požadovanou v rámcové dohodě skutečně hodlá a dokáže využít;

               c)

               potřeby cestujících, přepravců nákladu a investorů, včetně státních a dalších veřejných a soukromých subjektů;

               d)

               zajištění nediskriminačního přístupu k infrastruktuře a zohlednění dostupnosti souvisejících zařízení a služeb, které jsou v těchto zařízeních poskytovány, pokud jsou tyto informace provozovateli infrastruktury dány k dispozici;

               e)

               financování provozovatele infrastruktury a budoucí rozvoj sítě;

               f)

               podpora výkonnosti při provozování infrastruktury a pokud možno i souvisejících zařízení, včetně plánované údržby, rozšiřování a obnovy;

               g)

               požadavky na kapacitu v mezinárodních železničních koridorech pro nákladní dopravu, jak je stanoveno v článku 14 nařízení (EU) č. 913/2010;

               h)

               zajištění přiměřeného, cíleného, transparentního a spravedlivého řízení sítě, které disponuje dostatkem zdrojů;

               i)

               případné dřívější nevyužití rámcové kapacity a důvody tohoto nevyužití, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 2 a 3 tohoto nařízení;

               j)

               kritéria přednosti, která se vztahují na přidělování tras v rámci postupu sestavování jízdního řádu, jak je uvedeno v článku 47 směrnice 2012/34/EU, a prohlášení o přetížení infrastruktury;

               k)

               v příslušných případech potřeba zajistit dlouhodobou finanční výkonnost veřejné dopravy provozované v rámci smlouvy o veřejné službě.

         Provozovatel infrastruktury zveřejní ve zprávě o síti kromě aspektů uvedených v písmenech a) až k) i další aspekty, které hodlá zohledňovat.
   2.   Rámcová dohoda musí obsahovat:

               a)

               ustanovení, která umožňují žádosti o změnu rámcové kapacity za okolností uvedených v článcích 8 až 11 a v článku 13 tohoto nařízení;

               b)

               ustanovení, která umožňují žádosti o změnu rámcové kapacity v případě trvalých změn v infrastruktuře, které jsou nezbytné k zajištění lepšího využívání železniční infrastruktury;

               c)

               ustanovení, která umožňují se dobrovolně vzdát rámcové kapacity nebo ji postoupit.

         Nesmí obsahovat ustanovení, jež by provozovateli infrastruktury v případech, kdy je kapacita dostupná, bránila udělit práva přístupu k jedné nebo více tratím v jeho síti jinému žadateli.
   3.   Žadatelé mohou požádat, aby rámcová kapacita přidělená v souladu s rámcovou dohodou začala platit v kterýkoli okamžik, nejpozději však do pěti let ode dne žádosti. Provozovatelé infrastruktury nesmí takovéto žádosti zamítnout, existuje-li pro časovou prodlevu potřebnou před zahájením provozu jedno z následujících opodstatnění:

               a)

               rámcová dohoda je předpokladem pro financování kolejových vozidel, která jsou zapotřebí pro novou službu;

               b)

               je třeba získat veškerá oprávnění pro kolejová vozidla uvedená v písmeni a);

               c)

               záleží na datech, na kdy je naplánováno zahájení provozu spedičních center či nákladních terminálů nebo otevření navazujícího úseku infrastruktury;

               d)

               je třeba realizovat investici do infrastruktury, kde ještě navýšená kapacita není dostupná;

               e)

               důvodem je určité ustanovení ve stávající smlouvě o veřejné službě.

         Provozovatel infrastruktury nebo žadatel může požádat regulační subjekt o schválení delší prodlevy, než jaká je uvedena v první větě prvního pododstavce. Regulační subjekt může žádost schválit z jiných důvodů, než jaké jsou uvedeny v písmenech a) až e) prvního pododstavce. Kapacita, která je přidělena na základě rámcové dohody, ale není využívána kvůli prodlevě potřebné k zahájení provozu, zůstává k dispozici pro využití jinými žadateli.
   4.   Žádost o rámcovou dohodu nesmí být zamítnuta proto, že ji provozovatel infrastruktury obdržel po uplynutí lhůty uvedené v čl. 5 odst. 1, avšak musí být zpracována na nediskriminačním základě v rámci příštího postupu v souladu s článkem 5. Vyzve-li provozovatel infrastruktury potenciální žadatele k podání žádostí o rámcové dohody v rámci víceleté lhůty a obdrží-li takové žádosti po uplynutí této lhůty, zpracuje je buď v rámci roční lhůty v souladu s čl. 5 odst. 1, nebo v souladu s čl. 5 odst. 2.
   V případě žádostí, které splňují kritéria uvedená v odstavci 3 tohoto článku, se datum obdržení žádosti o rámcovou dohodu nezohledňuje při stanovování doby platnosti rámcové dohody. To neplatí u žadatelů, kterým již byla na dotčené trati přidělena jiná rámcová kapacita nebo jiné trasy vlaků.
   Článek 7
   Dohoda o časovém rozmezí
   Provozovatel infrastruktury se s žadatelem v každém jednotlivém případě dohodne na časovém rozmezí, přičemž toto rozmezí by mělo být nastaveno tak, aby bylo co možná nejblíže kontrolnímu časovému úseku, aby se usnadnilo přiřazování související rámcové kapacity. Časové rozmezí musí zohledňovat potřeby železničního spoje.
   Časové rozmezí trvá až 24 hodin. Ve výjimečných případech může provozovatel infrastruktury na žádost žadatele a po předchozím schválení ze strany regulačního subjektu odsouhlasit časové rozmezí delší než 24 hodin.
   V případě více než dvouhodinového časového rozmezí přiřadí provozovatel infrastruktury rámcovou kapacitu co nejblíže k dvouhodinovému kontrolnímu časovému úseku.
   Časová rozmezí na základě jedné rámcové dohody nebo na základě různých rámcových dohod se mohou překrývat. Strany rámcové dohody si mohou ujednat četnost spoje.
   Článek 8
   Stropy pro přidělování rámcové kapacity
   1.   Provozovatel infrastruktury rozdělí každých 24 hodin do kontrolních časových úseků, jejichž individuální délka nepřesáhne dvě hodiny. Při přidělování rámcové kapacity přiřazuje provozovatel infrastruktury časová rozmezí ke kontrolním časovým úsekům.
   2.   Pokud provozovatel infrastruktury v kterémkoli kontrolním časovém úseku na určité trati přidělí rámcovou kapacitu v rozsahu nejvýše 70 % maximální kapacity, může se rozhodnout, že ve vztahu k těmto kontrolním časovým úsekům nepoužije čl. 9 odst. 3 až 6, článek 10 a čl. 11 odst. 1. Maximální kapacita se vypočte na základě stávajících a plánovaných vlakových intervalů a odhadovaného počtu vlaků na dotčené trati. Svou metodiku pro výpočet maximální kapacity pro účely tohoto odstavce zveřejní provozovatel infrastruktury ve zprávě o síti.
   3.   Pokud je vyžadováno předchozí schválení rámcových dohod regulačním subjektem v souladu s čl. 42 odst. 1 druhým pododstavcem směrnice 2012/34/EU, může se členský stát rozhodnout, že nepoužije některá nebo všechna ustanovení odstavce 2, čl. 9 odst. 3 až 6 a článku 10.
   Článek 9
   Koordinace v případě kolidujících žádostí o rámcové dohody na jakékoli období po skončení příštího období platnosti jízdního řádu
   1.   Zjistí-li provozovatel infrastruktury kolize mezi stávajícími rámcovými dohodami a žádostmi o nové rámcové dohody či o jejich změnu nebo mezi žádostmi o nové rámcové dohody, uplatní zásady koordinačního postupu pro žádosti o trasy podle čl. 46 odst. 3 a 4 směrnice 2012/34/EU.
   2.   Provozovatel infrastruktury se prvotní koordinací pokusí zajistit co možná nejlepší sladění kolidujících žádostí nebo určité žádosti a stávajících rámcových dohod.
   3.   Nepodaří-li se souladu mezi stávajícími rámcovými dohodami a žádostmi o nové rámcové dohody či žádostmi o změnu dohod dosáhnout v prvotní fázi koordinace, protože zájemci odmítnou řešení navržené provozovatelem infrastruktury, posoudí provozovatel infrastruktury tyto žádosti a případně stávající rámcové dohody s přihlédnutím ke kritériím stanoveným v čl. 10 odst. 2 až 4.
   4.   Na základě posouzení podle odstavce 3 přistoupí provozovatel infrastruktury k druhé fázi koordinace. Pokud se druhá fáze koordinace ukáže být neúspěšná a požadovaná rámcová dohoda zajišťuje lepší využití infrastruktury, požádá provozovatel infrastruktury o změnu rámcové kapacity přidělené v rámci stávajících rámcových dohod.
   5.   Pokud se druhá fáze koordinace ukáže být neúspěšná a požadovaná rámcová dohoda nezajišťuje lepší využití infrastruktury než některá nebo vícero ze stávajících kolidujících rámcových dohod, provozovatel infrastruktury žádost zamítne.
   6.   Provozovatel infrastruktury může zamítnout požadovanou rámcovou dohodu, jestliže by příjmy, které by plynuly navíc z uzavření této nové rámcové dohody, přinejmenším nevyrovnaly případné sankce podle článku 13 na základě změny uvedené v odstavci 4 tohoto článku.
   7.   Nelze-li vyhovět žádostem o rámcové dohody z důvodu skutečného nebo očekávaného nedostatku kapacity infrastruktury, může provozovatel infrastruktury prohlásit dotčený úsek infrastruktury za přetížený v souladu s článkem 47 směrnice 2012/34/EU.
   Článek 10
   Koordinace v případě kolidujících žádostí o trasy vlaků na základě rámcových dohod během postupu plánování
   1.   Nelze-li žádostem o trasy vlaků vyhovět podle postupu plánování stanoveného v článku 45 směrnice 2012/34/EU z důvodu kolize se stávající rámcovou dohodou, zajistí provozovatel infrastruktury prvotní koordinaci v souladu s článkem 46 směrnice 2012/34/EU. K této koordinaci dojde i tehdy, když se strany rámcové dohody svých časových rozmezí dobrovolně vzdají nebo je dobrovolně změní. Pokud se provozovateli infrastruktury nepodaří žádosti sladit, posoudí rámcové dohody a žádosti o trasy vlaků v souladu s kritérii stanovenými v odstavcích 2 a 3.
   Jestliže by na základě těchto kritérií požadované trasy vlaků zajišťovaly lepší využití infrastruktury a příjmy, které by plynuly navíc z přidělení těchto tras, by přinejmenším vyrovnaly případné sankce podle článku 13 vyplývající ze změny nebo vypovězení jedné nebo několika stávajících rámcových dohod, požádá provozovatel infrastruktury o změnu stávajících rámcových dohod pro příští období platnosti jízdního řádu.
   2.   Provozovatel infrastruktury zohlední níže uvedená kritéria:

               a)

               změna by neohrozila životaschopnost obchodního modelu žadatele, který je držitelem rámcové kapacity, nebo hospodářského modelu smlouvy o veřejné službě;

               b)

               změna by neohrozila životaschopnost obchodního modelu provozovatele infrastruktury, pokud provozuje pouze dotčenou trať;

               c)

               při posouzení na základě kritérií přednosti uplatňovaných při přidělování tras v rámci postupu sestavování jízdního řádu v souladu s pravidly pro přidělování kapacity uvedenými v článku 39 směrnice 2012/34/EU, včetně pravidel stanovených v článcích 47 a 49 směrnice 2012/34/EU, vykazuje rámcová dohoda slabší výsledky;

               d)

               celková kapacita, kterou na dotčené trati drží nebo požaduje jeden žadatel, je významná;

               e)

               oprávněné obchodní potřeby žadatele, pokud tento prokáže, že kapacitu požadovanou v rámcové dohodě skutečně hodlá a dokáže využít;

               f)

               délka spoje, včetně úseků v jiných sítích, v jedné z kolidujících žádostí je podstatně kratší než délka spoje v druhé žádosti;

               g)

               zbývající doba platnosti rámcové dohody nebo podnikatelského plánu je krátká a veškeré investice nebo jejich značná část byla odepsána.

         V rámci pro přidělování kapacity uvedeném v článku 39 směrnice 2012/34/EU mohou členské státy určit pořadí důležitosti těchto kritérií.
   3.   S výhradou schválení regulačním subjektem se může provozovatel infrastruktury rozhodnout, že kromě kritérií uvedených v písmenech a) až g) zavede ještě další. Rozhodne-li se provozovatel infrastruktury přikládat kritériím různou váhu, musí váhu těchto kritérií schválit regulační subjekt.
   4.   V případě přeshraniční dopravy se mohou provozovatelé infrastruktury společně rozhodnout, že budou uplatňovat dodatečná kritéria nebo že změní jejich váhu.
   5.   Odchylně od odstavců 1, 2 a 3 se může provozovatel infrastruktury rozhodnout, že v případě kolidujících žádostí o trasy vlaků se budou pravidla pro přidělování kapacity uvedená v článku 39 směrnice 2012/34/EU, včetně kritérií přednosti používaných při každoročním sestavování jízdního řádu v souladu s články 47 a 49 směrnice 2012/34/EU, uplatňovat jak na žádosti o trasy podle určité rámcové dohody, tak na všechny další žádosti o trasy. Pokud tak provozovatel infrastruktury rozhodne a kolidující žádosti se nepodaří vyřešit po prvotní koordinaci podle odstavce 1, použije rovněž daná pravidla pro přidělování kapacity uvedená v článku 39 směrnice 2012/34/EU, včetně kritérií přednosti podle článků 47 a 49 směrnice 2012/34/EU. Pokud se provozovatel infrastruktury rozhodne použít tento odstavec, měl by to transparentně uvést v dohodnuté rámcové dohodě.
   Článek 11
   Úprava rámcové kapacity v rámcové dohodě
   1.   Provozovatel infrastruktury rámcovou dohodu s žadateli pravidelně přezkoumává za účelem zvážení rámcové kapacity. Žadatelé musí provozovatele infrastruktury bezodkladně informovat o jakémkoli trvalém záměru veškerou rámcovou kapacitu nebo její část nevyužívat.
   2.   Jestliže žadatel během každoročního plánování nepožádá na základě rámcové dohody o trasy vlaků v souladu s čl. 44 odst. 3 směrnice 2012/34/EU, provozovatel infrastruktury rámcovou kapacitu pro stávající roční období platnosti jízdního řádu odpovídajícím způsobem sníží. Výjimkou jsou případy, kdy žadatel nepodání žádosti o trasy vlaků bezodkladně zdůvodní a uvedené příčiny nemůže nijak ovlivnit.
   3.   Provozovatel infrastruktury ve zprávě o síti stanoví a zveřejní požadavky týkající se podílu rámcové kapacity, která by měla být využívána stranami rámcových dohod. Tento podíl musí být přiměřený s přihlédnutím ke kapacitě, jež je na trati využívána. Pokud tomu tak není, může regulační subjekt požádat, aby byl podíl změněn.
   Jestliže strana dohody nemá v úmyslu tento podíl rámcové kapacity využívat po období více než jednoho měsíce, informuje o tom bezodkladně a alespoň jeden měsíc předem provozovatele infrastruktury.
   Pokud strana dohody veškerou rámcovou kapacitu nebo její část nevyužívá po období více než jednoho měsíce a o svém úmyslu ji nevyužívat neinformovala alespoň jeden měsíc předem provozovatele infrastruktury, provozovatel infrastruktury sníží kapacitu přidělenou této straně pro stávající období platnosti jízdního řádu, s výjimkou případů, kdy bylo nevyužití kapacity zapříčiněno důvody, které strana nemohla nijak ovlivnit. Provozovatel infrastruktury může snížit rámcovou kapacitu přidělenou této straně pro období po stávajícím období platnosti jízdního řádu.
   Provozovatel infrastruktury nabídne rámcovou kapacitu některému žadateli bez ohledu na případné právo dané strany dohody o tuto kapacitu požádat v souladu s ustanoveními o žádostech ad hoc podle čl. 48 odst. 1 směrnice 2012/34/EU.
   4.   Když bude provozovatel infrastruktury nabízet žadateli novou rámcovou kapacitu, zváží případné nevyužití rámcové kapacity nebo nepodání žádosti o trasy vlaků na základě rámcové dohody a důvody, které k tomu vedly.
   Článek 12
   Spolupráce při přidělování rámcové kapacity ve více sítích
   1.   Provozovatelé infrastruktury, kteří jsou dotčeni spojem, jenž projíždí více než jednou sítí železničního systému v rámci Unie, pokud možno zajistí:

               a)

               aby v případě, že byla pro takový vlakový spoj uzavřena jedna nebo vícero rámcových dohod, odpovídala požadovaná časová rozmezí těm, jež byla ujednána na základě rámcové dohody nebo jež byla na základě této dohody vyžádána, a aby si vzájemně odpovídala očekávaná dostupná kapacita podle jednotlivých rámcových dohod;

               b)

               aby do sebe trasy vlaků při jejich plánování vzájemně zapadaly.

         Je-li pro vlakový spoj projíždějící více než jednou sítí vyžadována rámcová dohoda nebo je taková dohoda uplatňována, vyberou mezi sebou dotčení provozovatelé infrastruktury na žádost žadatele jednoho, aby žádosti o rámcové dohody nebo žádosti o změny rámcových dohod koordinoval.
   2.   Nelze-li časová rozmezí a trasy vlaků sladit, přistoupí dotčení provozovatelé infrastruktury ke koordinaci, aby zajistili vhodnou alternativu, nebo poskytli písemné odůvodnění v případě, že žádnou vhodnou alternativu zajistit nemohou. Žadatel informuje provozovatele infrastruktury, kteří žádost obdrželi, o všech potenciálních nebo reálných žádostech o další rámcovou dohodu týkající se téhož vlakového spoje.
   Provozovatelé infrastruktury berou při koordinaci v potaz omezení kapacity, jako například omezení v důsledku údržby, jakmile jsou tato známa.
   3.   Pro účely provádění tohoto nařízení dotčení provozovatelé infrastruktury spolupracují v souladu s článkem 40 směrnice 2012/34/EU, a to i v případech, kdy jeden či několik z nich rámcové dohody nenabízí a kdy se za účelem přidělování kapacity spojují.
   Článek 13
   Sankce
   1.   Vyžaduje-li jedna strana, aby rámcová dohoda obsahovala ustanovení o sankcích v souladu s čl. 42 odst. 4 směrnice 2012/34/EU, nesmí odmítnout srovnatelné sankce požadované druhou stranou.
   2.   Rámcová dohoda nesmí stanovit sankce na úrovni převyšující náklady, přímé ztráty a výdaje (včetně ušlých příjmů), které odškodňované straně důvodně vznikly nebo u kterých lze důvodně očekávat, že vzniknou, v důsledku změny či vypovězení dohody. Odškodňovaná strana učiní přiměřené kroky, aby změně dohody předešla či ji omezila nebo aby předešla vypovězení dohody či snížila jeho dopad a aby získala zpět veškeré náklady, ztráty a výdaje nebo tyto náklady, přímé ztráty a výdaje (včetně ušlých příjmů) jinak zmírnila.
   3.   V kterémkoli z níže uvedených případů nesmí provozovatel infrastruktury vyžadovat zaplacení pokut nad rámec administrativních nákladů na změnu nebo vypovězení rámcové dohody:

               a)

               příčinu změny či vypovězení dohody nemohl žadatel nijak ovlivnit a provozovatel infrastruktury o ní byl bezodkladně informován;

               b)

               žadateli byla zamítnuta doplňující žádost o rámcovou kapacitu, bez níž nebylo možné plánovaný vlakový spoj provozovat;

               c)

               provozovatel infrastruktury mohl trasy vlaků a rámcovou kapacitu znovu přidělit tak, že ztráty, k nimž došlo v důsledku změny nebo vypovězení rámcové dohody, již byly získány zpět.

         4.   Rámcová dohoda nesmí obsahovat ustanovení o prominutí pokuty v případě, kdy žadatel zvlášť požádá o jinou kapacitu než je ta, která byla zrušena. Sankce se nevyžadují, pokud změna spočívá pouze v nepatrné úpravě dohodnuté kapacity.
   5.   Na žádost regulačního subjektu předloží provozovatel infrastruktury doklady o tom, že pokuty byly včas zaplaceny.
   Článek 14
   Výjimka
   Pokud některý provozovatel infrastruktury rámcové dohody nenabízí a neuplatňuje je, nepoužijí se na jeho síť články 1 až 11 ani článek 13. Ve zprávě o síti musí být v této souvislosti zveřejněno prohlášení.
   Členské státy se mohou rozhodnout, že nebudou uplatňovat články 1 až 11 na rámcové dohody uzavřené před 15. březnem 2003.
   Článek 15
   Nepoužitelnost určitých ustanovení
   V případě rámcových dohod uzavřených před 28. dubnem 2016 se mohou členské státy rozhodnout, že po dobu nejvýše pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost nebudou používat ustanovení čl. 6 odst. 2 a článků 7, 8, 9, 10, 11 nebo 13.
   Odchylně od odstavce 1 nemají členské státy možnost uvedenou v první větě u změn rámcových dohod, pokud byly tyto změny ujednány po 28. dubnu 2016 a nesly by s sebou navýšení přidělené rámcové kapacity nebo prodloužení platnosti rámcové dohody.
   Článek 16
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se od 1. prosince 2016.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. dubna 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 32.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 ze dne 22. září 2010 o evropské železniční síti pro konkurenceschopnou nákladní dopravu (Úř. věst. L 276, 20.10.2010, s. 22).

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/14/ES ze dne 26. února 2001 o přidělování kapacity železniční infrastruktury, zpoplatnění železniční infrastruktury a o vydávání osvědčení o bezpečnosti (Úř. věst. L 75, 15.3.2001, s. 29).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/844 ze dne 17. května 2017 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               18.5.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/25

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/844
   ze dne 17. května 2017
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. května 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  109,8

                  TN

                  158,2

                  TR

                  94,0

                  ZZ

                  120,7

                  0707 00 05

                  TR

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

                  0709 93 10

                  TR

                  131,8

                  ZZ

                  131,8

                  0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28

                  EG

                  55,2

                  MA

                  59,8

                  TR

                  41,8

                  ZA

                  88,5

                  ZZ

                  61,3

                  0805 50 10

                  AR

                  123,2

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  144,7

                  ZZ

                  111,0

                  0808 10 80

                  AR

                  95,5

                  BR

                  108,5

                  CL

                  123,4

                  CN

                  130,6

                  NZ

                  136,2

                  US

                  107,1

                  ZA

                  99,3

                  ZZ

                  114,4

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/244 ze dne 10. února 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky linuron a kterým se mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (Text s významem pro EHP. )

text:
               11.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 36/54

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/244
   ze dne 10. února 2017,
   kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neobnovuje schválení účinné látky linuron a kterým se mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 a čl. 78 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnicí Komise 2003/31/ES (2) byl linuron zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

               (2)

               Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

               (3)

               Platnost schválení účinné látky linuron, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dne 31. července 2017.

               (4)

               V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení linuronu.

               (5)

               Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Žádost byla zpravodajským členským státem shledána úplnou.

               (6)

               Zpravodajský členský stát připravil po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem hodnotící zprávu o obnovení a předložil ji dne 15. dubna 2015 Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

               (7)

               Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

               (8)

               Dne 8. června 2016 (6) oznámil úřad Komisi svůj závěr ohledně toho, zda lze očekávat, že linuron splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Byly zjištěny důvody k obavám, zejména ohledně toho, že expozice dětských místních obyvatel je vyšší než toxikologická referenční hodnota (AOEL) a expozice obsluhy vzhledem k ruční aplikaci postřiku rovněž překračuje hodnotu AOEL, a to i při použití osobních ochranných prostředků. Kromě toho bylo zjištěno vysoké riziko pro ptáky a volně žijící savce, necílové členovce a necílové půdní makroorganismy. Posouzení rizika pro spotřebitele nemohlo být dokončeno v důsledku řady závažných nedostatků v dokumentaci. Navíc nemohlo být dokončeno ani posouzení expozice a rizik pro několik složek životního prostředí, včetně podzemních vod.

               (9)

               Linuron je v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (7) klasifikován jako toxický pro reprodukci kategorie 1B. Při navrženém použití je expozice dětských místních obyvatel vyšší než hodnota AOEL. K prokázání zanedbatelné expozice lidí látce v reálných navrhovaných podmínkách použití nesmí být expozice vyšší než hodnota AOEL, proto je použití linuronu v reálných navrhovaných podmínkách použití, za nichž je expozice lidí této látce zanedbatelná, vyloučeno. Kromě toho další požadavek k prokázání zanedbatelné expozice stanoví, že rezidua účinné látky nesmí překročit standardní hodnotu stanovenou podle čl. 18 odst. 1 písm. b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (8). Z dostupných údajů pro navrhované použití linuronu nebylo možno odvodit maximální limit reziduí, avšak dostupné údaje o pokusech týkajících se reziduí pro navrhované použití naznačují, že lze očekávat vyšší rezidua linuronu než standardní hodnota, a proto tato podmínka není splněna. Z těchto skutečností vyplývá, že požadavky stanovené v bodě 3.6.4 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 nejsou splněny.

               (10)

               Navíc kromě toho, že linuron je klasifikován jako toxický pro reprodukci kategorie 1B, je linuron v souladu s nařízením (ES) č. 1272/2008 také klasifikován jako karcinogenní kategorie 2, a proto se v souladu s třetím odstavcem bodu 3.6.5 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 považuje za látku s vlastnostmi vyvolávajícími narušení činnosti endokrinního systému. Kromě toho podle dostupných vědeckých důkazů má linuron vlastnosti vyvolávající narušení činnosti endokrinního systému, které mohou mít nepříznivé účinky na endokrinní orgány u lidí a necílových organismů. Zanedbatelná expozice lidí linuronu v reálných podmínkách použití je z důvodů uvedených v 9. bodě odůvodnění vyloučena. Z těchto skutečností vyplývá, že požadavky stanovené v prvním odstavci bodu 3.6.5 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 nejsou splněny.

               (11)

               Komise vyzvala žadatele, aby předložil své připomínky k závěru úřadu. Dále v souladu s čl. 14 odst. 1 třetím pododstavcem prováděcího nařízení (ES) č. 844/2012 Komise vyzvala žadatele, aby předložil připomínky k zprávě o obnovení. Žadatel předložil své připomínky a ty byly důkladně přezkoumány.

               (12)

               Navzdory argumentům předloženým žadatelem však nebylo možné obavy týkající se dané látky vyvrátit.

               (13)

               Tudíž nebylo stanoveno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 splněna. Schválení účinné látky linuron by se tedy nemělo obnovit.

               (14)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (15)

               Členským státům by na odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující linuron měl být poskytnut určitý čas.

               (16)

               U přípravků na ochranu rostlin obsahujících linuron, v jejichž případě členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělí odkladnou lhůtu, by tato lhůta měla uplynout nejpozději dne 3. června 2018.

               (17)

               Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/950 (9) byla prodloužena doba platnosti schválení linuronu do 31. července 2017, aby bylo možno dokončit postup obnovy schválení před uplynutím platnosti schválení uvedené látky. Vzhledem k tomu, že rozhodnutí se přijímá před tímto dnem uplynutí prodloužené platnosti schválení, mělo by se toto nařízení použít co nejdříve.

               (18)

               Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti o schválení linuronu podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009.

               (19)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Neobnovení schválení účinné látky
   Schválení účinné látky linuron se neobnovuje.
   Článek 2
   Přechodná opatření
   Členské státy odejmou povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující účinnou látku linuron nejpozději dne 3. června 2017.
   Článek 3
   Odkladná lhůta
   Jakákoli odkladná lhůta udělená členskými státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být co nejkratší a uplyne nejpozději dne 3. června 2018.
   Článek 4
   Změna prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
   V části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se řádek 51, linuron, zrušuje.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 10. února 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

      (2)  Směrnice Komise 2003/31/ES ze dne 11. dubna 2003, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek 2,4DB, betacyfluthrinu, cyfluthrinu, iprodionu, linuronu, maleinohydrazidu a pendimethalinu (Úř. věst. L 101, 23.4.2003, s. 3).

      (3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

      (6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance linuron. EFSA Journal 2016;14(2):4406, 173 s. doi:10.2903/j.efsa.2016.4406.

      (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

      (8)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1).

      (9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/950 ze dne 15. června 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek 2,4DB, betacyfluthrinu, karfentrazonethylu, Coniothyrium minitans kmene CON/M/91-08 (DSM 9660), kyazofamidu, deltamethrinu, dimethenamidu-P, ethofumesátu, fenamidonu, flufenacetu, flurtamonu, foramsulfuronu, fosthiazátu, imazamoxu, jodosulfuronu, iprodionu, isoxaflutolu, linuronu, maleinohydrazidu, mesotrionu, oxasulfuronu, pendimethalinu, pikoxystrobinu, silthiofamu a trifloxystrobinu (Úř. věst. L 159, 16.6.2016, s. 3).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1530 ze dne 7. září 2017, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinné látky chizalofop-P-tefuryl (Text s významem pro EHP. )

text:
               8.9.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1530
   ze dne 7. září 2017,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinné látky chizalofop-P-tefuryl
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 17 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (2) jsou uvedeny účinné látky považované za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009.

               (2)

               S ohledem na čas a na zdroje potřebné k dokončení posuzování žádostí o obnovení schválení velkého počtu účinných látek, jejichž doba platnosti schválení uplyne mezi lety 2019 a 2021, byl prováděcím rozhodnutím Komise C(2016) 6104 (3) vypracován společný pracovní program pro podobné účinné látky, který stanoví priority na základě otázek bezpečnosti pro zdraví lidí a zvířat nebo životní prostředí, jak je stanoveno v článku 18 nařízení (ES) č. 1107/2009.

               (3)

               Doba platnosti schválení účinných látek propachizafop, chizalofop-P-ethyl a chizalofop-P-tefuryl měla původně vypršet mezi lety 2019 a 2021. Vzhledem k tomu, že tyto tři látky jsou esterové varianty chizalofopu, mají podobné vlastnosti. S ohledem na prováděcí rozhodnutí C/2016/6104, nebezpečné vlastnosti chizalofop-P-tefurylu (4) a skutečnost, že tyto tři látky jsou si velmi podobné, je vhodné spojit je dohromady, aby se sladilo načasování jejich posouzení a proces vzájemného hodnocení, které provede Evropský úřad pro bezpečnost potravin. Dokumentace týkající se těchto tří látek by proto měla být předložena příslušným členským státům zpravodajům ve stejném časovém horizontu.

               (4)

               Doba platnosti schválení propachizafopu a chizalofop-P-ethylu skončí dne 30. listopadu 2021. Aby se sladilo načasování posouzení látky chizalofop-P-tefuryl s posouzením ostatních dvou látek, mělo by být období platnosti schválení látky chizalofop-P-tefuryl prodlouženo.

               (5)

               Žádost o obnovení schválení chizalofop-P-tefurylu byla předložena v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) č. 844/2012 (5).

               (6)

               S ohledem na cíl čl. 17 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o případy, kdy nebyla v souladu s prováděcím nařízením (EU) č. 844/2012 předložena doplňující dokumentace nejpozději 30 měsíců před koncem doby platnosti schválení stanoveným v článku 1 tohoto nařízení, stanoví Komise konec doby platnosti schválení na stejné datum jako před tímto nařízením, nebo na co nejbližší datum poté.

               (7)

               S ohledem na cíl čl. 17 prvního pododstavce nařízení (ES) č. 1107/2009, pokud jde o případy, kdy Komise přijme nařízení, které stanoví, že schválení účinné látky zmíněné v tomto nařízení není obnoveno, protože nejsou splněna kritéria pro schválení, stanoví Komise konec doby platnosti schválení na stejné datum jako před tímto nařízením nebo na den vstupu v platnost nařízení, které stanoví, že schválení účinné látky není obnoveno, podle toho, co nastane později. Pokud jde o případy, kdy Komise přijme nařízení obnovující schválení účinné látky uvedené v tomto nařízení, pokusí se v závislosti na okolnostech stanovit co nejbližší možné datum použitelnosti.

               (8)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (9)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V šestém sloupci, „Konec platnosti schválení“, u položky 279 v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se datum „30. listopadu 2019“ týkající se chizalofop-P-tefurylu nahrazuje datem „30. listopadu 2021“.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. září 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1.

      (3)  Prováděcí rozhodnutí Komise ze dne 28. září 2016 o vypracování pracovního programu pro posuzování žádostí o obnovení schválení účinných látek, jejichž doba platnosti uplyne v letech 2019, 2020 a 2021, v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 (Úř. věst. C 357, 29.9.2016, s. 9).

      (4)  European Chemicals Agency Committee for Risk Assessment (RAC) Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of Quizalofop-P-tefuryl. Přijato dne 3. června 2016.

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 713/2012 ze dne 3. srpna 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               4.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 209/15

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 713/2012
   ze dne 3. srpna 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 3. srpna 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  TR

                  69,6

                  XS

                  32,3

                  ZZ

                  51,0

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  107,2

                  ZZ

                  107,2

                  0805 50 10

                  AR

                  91,9

                  TR

                  91,0

                  UY

                  101,4

                  ZA

                  100,8

                  ZZ

                  96,3

                  0806 10 10

                  CL

                  226,1

                  EG

                  235,3

                  IL

                  138,6

                  IN

                  210,3

                  MA

                  194,2

                  MX

                  186,2

                  TN

                  203,8

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  192,5

                  0808 10 80

                  AR

                  173,9

                  BR

                  87,6

                  CL

                  118,3

                  NZ

                  124,3

                  US

                  165,5

                  ZA

                  101,5

                  ZZ

                  128,5

                  0808 30 90

                  AR

                  200,3

                  CL

                  139,3

                  ZA

                  102,8

                  ZZ

                  147,5

                  0809 29 00

                  TR

                  416,8

                  ZZ

                  416,8

                  0809 30

                  TR

                  164,1

                  ZZ

                  164,1

                  0809 40 05

                  BA

                  64,6

                  IL

                  69,8

                  MK

                  70,3

                  ZZ

                  68,2

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1290/2011 ze dne 9. prosince 2011 , kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/12

text:
               10.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 328/45

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1290/2011
   ze dne 9. prosince 2011,
   kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/12
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/12 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1280/2011 (4).

               (2)

               Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/12 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 9. prosince 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 254, 30.9.2011, s. 12.

      (4)  Úř. věst. L 327, 9.12.2011, s. 58.

      PŘÍLOHA

         Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 10. prosince 2011

                  (EUR)

                  Kód KN

                  Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

                  Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

                  1701 11 10 (1)

                  41,53

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  41,53

                  2,45

                  1701 12 10 (1)

                  41,53

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  41,53

                  2,15

                  1701 91 00 (2)

                  45,89

                  3,70

                  1701 99 10 (2)

                  45,89

                  0,57

                  1701 99 90 (2)

                  45,89

                  0,57

                  1702 90 95 (3)

                  0,46

                  0,24

         (1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (3)  Na 1 % obsahu sacharosy.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2389 ze dne 17. prosince 2015, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. prosince 2015, a které určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2016 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 1385/2007

text:
               18.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 332/119

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/2389
   ze dne 17. prosince 2015,
   kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. prosince 2015, a které určuje množství, jež je třeba přičíst k množství stanovenému pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2016 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 1385/2007
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 188 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 1385/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa.

               (2)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. prosince 2015 na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3).

               (3)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. prosince 2015 na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, nedosahují u některých kvót dostupných množství. Je proto třeba stanovit množství, pro něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k množství stanovenému pro následující kvótové podobdobí.

               (4)

               Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 1385/2007 na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016, se vztahuje koeficient přidělení uvedený v příloze tohoto nařízení.
   2.   Množství, na něž nebyly podány žádosti o dovozní licence podle nařízení (ES) č. 1385/2007 a která je třeba přičíst k podobdobí od 1. dubna do 30. června 2016, jsou uvedena v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. prosince 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1385/2007 ze dne 26. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla nařízení Rady (ES) č. 774/94, pokud jde o otevření a správu některých celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa (Úř. věst. L 309, 27.11.2007, s. 47).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

      PŘÍLOHA

                  Pořadové číslo

                  Koeficient přidělení – žádosti podané na podobdobí od 1. ledna do 31. března 2016
                  (v %)

                  Množství, na něž nebyly podány žádosti a která je třeba přičíst k dostupným množstvím na podobdobí od 1. dubna do 30. června 2016
                  (v kg)

                  09.4410

                  0,16909

                  —

                  09.4411

                  0,171057

                  —

                  09.4412

                  0,177304

                  —

                  09.4420

                  0,192789

                  —

                  09.4421

                  —

                  175 000

                  09.4422

                  0,192789

                  —


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1270/2014 ze dne 28. listopadu 2014 , kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

text:
               29.11.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1270/2014
   ze dne 28. listopadu 2014,
   kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.

               (2)

               Vzhledem k pokračující závažnosti situace na místě na Ukrajině se Rada domnívá, že by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 měly být zařazeny další osoby a subjekty.

               (3)

               Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 se doplňují osoby a subjekty uvedené v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. listopadu 2014.

            Za Radu

            předseda

         S. GOZI

      (1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

      PŘÍLOHA
      Seznam osob a subjektů podle článku 1

         Osoby

                  Jméno

                  Identifikační údaje

                  Odůvodnění

                  Datum zařazení na seznam

                  Serhiy KOZYAKOV (také znám jako Sergey Kozyakov)
                  Сергей Козьяков

                  29.9.1982

                  Jako „vedoucí Ústřední volební komise v Luhansku“ nese odpovědnost za organizaci tzv. voleb konaných dne 2. listopadu 2014 v tzv. Luhanské lidové republice. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním a organizováním nezákonných „voleb“ aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Oleg AKIMOV (také znám jako Oleh AKIMOV)
                  Олег Акимов

                  Zástupce „Luhanského hospodářského svazu“ v „Národní radě“ tzv. Luhanské lidové republiky; kandidoval v tzv. volbách konaných dne 2. listopadu 2014 na funkci „hlavy“ tzv. Luhanské lidové republiky. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním a oficiálním kandidováním v nezákonných „volbách“ aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Larisa AIRAPETYAN (také známa jako Larysa Ayrapetyan, Larisa Airapetyan nebo Larysa Airapetyan)
                  Лариса Айрапетян

                  „Ministryně zdravotnictví“ tzv. Luhanské lidové republiky; kandidovala v tzv. volbách konaných dne 2. listopadu 2014 na funkci „hlavy“ tzv. Luhanské lidové republiky.
                  Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Tím, že přijala výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním a oficiálním kandidováním v nezákonných „volbách“ aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Yuriy SIVOKONENKO (také znám jako Yuriy Sivokonenko, Yury Sivokonenko, Yury Syvokonenko)
                  Юрий Викторович Сивоконенко

                  Poslanec „parlamentu“ tzv. Doněcké lidové republiky, pracuje ve svazu veteránů jednotek „Donbass Berkut“; kandidoval v tzv. volbách konaných dne 2. listopadu 2014 na funkci „hlavy“ tzv. Doněcké lidové republiky. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním a oficiálním kandidováním v nezákonných „volbách“ aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Aleksandr KOFMAN (také znám jako Oleksandr Kofman)
                  Александр Игоревич Кофман

                  „První místopředseda“„parlamentu“ tzv. Doněcké lidové republiky; kandidoval v tzv. volbách konaných dne 2. listopadu 2014 na funkci „hlavy“ tzv. Doněcké lidové republiky. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním a oficiálním kandidováním v nezákonných „volbách“ aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Ravil KHALIKOV
                  Равиль Халиков

                  „První místopředseda vlády“ a bývalý „generální prokurátor“ tzv. Doněcké lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Dmitry SEMYONOV
                  Дмитрий Семенов

                  „Místopředseda vlády pro finance“ tzv. Luhanské lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Oleg BUGROV

                  „Ministr obrany“ tzv. Luhanské lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Lesya LAPTEVA
                  Леся Лаптева

                  „Ministryně pro školství, vědu, kulturu a náboženství“ tzv. Luhanské lidové republiky.
                  Tím, že přijala výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Yevgeniy Eduardovich MIKHAYLOV (také znám jako Yevhen Eduardovych Mychaylov)

                  17.3.1963, Arkhangelsk

                  „Vedoucí úřadu pro vládní záležitosti“ tzv. Doněcké lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Ihor Vladymyrovych KOSTENOK (také znám jako Igor Vladimirovich Kostenok)
                  Игорь Владимирович Костенок

                  „Ministr školství“ tzv. Doněcké lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Yevgeniy Vyacheslavovich ORLOV (také znám jako Yevhen Vyacheslavovych Orlov)
                  Евгений Вячеславович Орлов

                  Člen „Národní rady“ tzv. Doněcké lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Vladyslav Nykolayevych DEYNEGO (také znám jako Vladislav Nykolayevich Deynego)
                  Владислав Дейнего

                  „Místopředseda“„Lidové rady“ tzv. Luhanské lidové republiky.
                  Tím, že přijal výše uvedenou funkci, a jejím vykonáváním aktivně podporuje činnosti a politiky narušující územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

         Subjekty

                  Název

                  Identifikační údaje

                  Odůvodnění

                  Datum zařazení na seznam

                  Donetsk Republic (Doněcká republika) (veřejná organizace)
                  Донецкая республика

                  Veřejná „organizace“, která nominovala kandidáty do tzv. voleb v tzv. Doněcké lidové republice konaných dne 2. listopadu 2014. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Oficiální účast v těchto nezákonných „volbách“ je aktivní podporou činností a politik narušujících celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině. V čele této organizace stojí Alexander ZAKHARCHENKO, zakladatelem je Andriy PURGIN.

                  29.11.2014

                  Peace to Luhansk Region (angl. přepis ruského názvu: Mir Luganschine) (Mír Luhansku)
                  Мир Луганщине

                  Veřejná „organizace“, která nominovala kandidáty do tzv. voleb v tzv. Luhanské lidové republice konaných dne 2. listopadu 2014. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Oficiální účast v těchto nezákonných „volbách“ je aktivní podporou činností a politik narušujících územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině. V čele této organizace stojí Igor PLOTNITSKY.

                  29.11.2014

                  Free Donbass (také pod názvem „Free Donbas“, „Svobodny Donbass“) (Svobodný Donbas)
                  Свободный Донбасс

                  Veřejná „organizace“, která nominovala kandidáty do tzv. voleb v tzv. Doněcké lidové republice konaných dne 2. listopadu 2014. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Oficiální účast v těchto nezákonných „volbách“ je aktivní podporou činností a politik narušujících územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  People's Union (Narodny Soyuz) (Národní svaz)
                  Народный союз

                  Veřejná „organizace“, která nominovala kandidáty do tzv. voleb v tzv. Luhanské lidové republice konaných dne 2. listopadu 2014. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Oficiální účast v těchto nezákonných „volbách“ je aktivní podporou činností a politik narušujících územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014

                  Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) (Luhanský hospodářský svaz)

                  „Lidová organizace“, která nominovala kandidáty do tzv. voleb v tzv. Luhanské lidové republice konaných dne 2. listopadu 2014; jako kandidáta na funkci „hlavy“ tzv. Luhanské lidové republiky nominovala Olega AKIMOVA. Tyto „volby“ jsou v rozporu s ukrajinskými právními předpisy a jako takové jsou nezákonné.
                  Oficiální účast v těchto nezákonných „volbách“ je aktivní podporou činností a politik narušujících územní celistvost, svrchovannost a nezávislost Ukrajiny, což přispívá k další destabilizaci situace na Ukrajině.

                  29.11.2014


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 734/2014 ze dne 3. července 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               4.7.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 197/64

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 734/2014
   ze dne 3. července 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 3. července 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  67,6

                  TR

                  90,6

                  XS

                  59,1

                  ZZ

                  72,4

                  0707 00 05

                  MK

                  34,9

                  TR

                  80,6

                  ZZ

                  57,8

                  0709 93 10

                  TR

                  103,8

                  ZZ

                  103,8

                  0805 50 10

                  AR

                  109,8

                  BO

                  136,6

                  TR

                  107,6

                  UY

                  127,1

                  ZA

                  124,3

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  127,0

                  BR

                  88,9

                  CL

                  92,2

                  NZ

                  131,5

                  US

                  144,9

                  ZA

                  124,9

                  ZZ

                  118,2

                  0808 30 90

                  AR

                  70,6

                  CL

                  106,2

                  NZ

                  200,8

                  ZA

                  100,1

                  ZZ

                  119,4

                  0809 10 00

                  MK

                  88,5

                  TR

                  238,6

                  ZZ

                  163,6

                  0809 29 00

                  TR

                  254,2

                  ZZ

                  254,2

                  0809 30

                  TR

                  141,4

                  XS

                  54,4

                  ZZ

                  97,9

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.