title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2197 ze dne 27. listopadu 2017 o úhradě prostředků přenášených z rozpočtového roku 2017 v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013

text:
               28.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 312/86

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2197
   ze dne 27. listopadu 2017
   o úhradě prostředků přenášených z rozpočtového roku 2017 v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 26 odst. 6 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 169 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 (2) mohou být prostředky nepřidělené na závazky týkající se opatření financovaných Evropským zemědělským záručním fondem (EZZF) uvedené v čl. 4 odst. 1 nařízení Rady (EU) č. 1306/2013 přeneseny do následujícího rozpočtového roku. Toto přenesení je omezeno na 2 % původních prostředků a na částku úpravy přímých plateb podle článku 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (3) provedenou v předchozím rozpočtovém roce. Může vést k dodatečným platbám konečným příjemcům, kteří byli uvedenou úpravou dotčeni.

               (2)

               V souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 členské státy odchylně od čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 uhradí přenášené prostředky podle čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 konečným příjemcům, kteří podléhají míře úpravy v rozpočtovém roce, do nějž jsou prostředky přenášeny. Tato úhrada se vztahuje pouze na konečné příjemce v těch členských státech, v nichž se v předchozím rozpočtovém roce uplatnil mechanismus finanční kázně (4).

               (3)

               Při stanovování výše přenášených prostředků, jež se mají vyplatit, se v souladu s čl. 26 odst. 7 nařízení (EU) č. 1306/2013 musí zohlednit částky na rezervu pro případ krizí v odvětví zemědělství uvedenou v článku 25 daného nařízení, které nebyly do konce rozpočtového roku uvolněny na krizová opatření.

               (4)

               V souladu s čl. 1 odst. 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1948 (5) se mechanismus finanční kázně použije na přímé platby v kalendářním roce 2016 s cílem vytvořit rezervu pro případ krizí ve výši 450,5 milionu EUR. O uplatnění rezervy pro případ krizí nebylo v rozpočtovém roce 2017 požádáno.

               (5)

               S cílem zajistit, že úhrada nevyužitých prostředků v důsledku uplatnění mechanismu finanční kázně konečným příjemcům zůstane úměrná výši úpravy v rámci mechanismu finanční kázně, je vhodné, aby Komise určila částky, které jsou členským státům pro úhradu k dispozici. Nicméně v případě Rumunska podrobný výkaz výdajů plně nezohledňuje prahovou hodnotu ve výši 2 000 EUR vztahující se k finanční kázni v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013. V zájmu řádného hospodaření s finančními prostředky by proto v této fázi neměla být Rumunsku dána k dispozici pro úhradu žádná částka.

               (6)

               Aby členské státy nebyly nuceny na tuto úhradu dodatečně platit, musí být toto nařízení použitelné od 1. prosince 2017. Částky stanovené tímto nařízením jsou tudíž konečné a uplatní se, aniž by tím byla dotčena snížení v souladu s článkem 41 nařízení (EU) č. 1306/2013, na jakékoli jiné opravy zohledňované v rozhodnutích o měsíčních platbách, pokud jde o výdaje uskutečněné platebními agenturami členských států za říjen 2017, v souladu s čl. 18 odst. 3 nařízení (EU) č. 1306/2013 a na jakékoli srážky a doplňkové platby, které mají být provedeny v souladu s čl. 18 odst. 4 uvedeného nařízení, nebo na jakákoli rozhodnutí, jež budou přijata v rámci postupu schvalování účetní závěrky.

               (7)

               V souladu s čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 mohou být prostředky nepřidělené na závazky přeneseny pouze do následujícího rozpočtového roku. Je tudíž vhodné, aby Komise stanovila data způsobilosti u výdajů členských států, pokud jde o úhradu v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013, a měla při tom na paměti zemědělský rozpočtový rok, tak jak je definován v článku 39 uvedeného nařízení.

               (8)

               Aby se zohlednilo krátké časové rozmezí mezi oznámením o plnění rozpočtu EZZF na rok 2017 v rámci sdíleného řízení za období od 16. října 2016 do 15. října 2017 ze strany členských států a potřebným počátečním datem použitelnosti tohoto nařízení, kterým by měl být 1. prosinec 2017, toto nařízení by mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Částky prostředků, které budou přeneseny z rozpočtového roku 2017 v souladu s čl. 169 odst. 3 nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 a které se v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení (EU) č. 1306/2013 poskytují členským státům za účelem úhrady konečným příjemcům, již v rozpočtovém roce 2018 podléhají míře úpravy, jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Přenášené částky jsou předmětem rozhodnutí Komise o přenosu prostředků v souladu s čl. 169 odst. 3 pátým pododstavcem nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012.
   Článek 2
   Výdaje členských států v souvislosti s úhradou přenášených prostředků jsou způsobilé k financování Unií, pouze pokud budou příslušné částky příjemcům vyplaceny před 16. říjnem 2018.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. prosince 2017.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. listopadu 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie a kterým se zrušuje nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1.).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

      (4)  V souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EU) č. 1307/2013 se mechanismus finanční kázně v rozpočtovém roce 2017 nepoužije v Chorvatsku.

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1948 ze dne 7. listopadu 2016, kterým se stanoví míra úpravy přímých plateb podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 v kalendářním roce 2016 a kterým se zrušuje prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1153 (Úř. věst. L 300, 8.11.2016, s. 10).

      PŘÍLOHA

         Částky, které jsou k dispozici pro úhradu přenášených prostředků

                  (částky v EUR)

                  Belgie

                  6 129 769

                  Bulharsko

                  7 720 511

                  Česká republika

                  10 764 025

                  Dánsko

                  10 476 968

                  Německo

                  58 035 302

                  Estonsko

                  1 288 878

                  Irsko

                  13 229 176

                  Řecko

                  16 182 344

                  Španělsko

                  54 860 187

                  Francie

                  89 884 134

                  Itálie

                  37 765 185

                  Kypr

                  355 813

                  Lotyšsko

                  1 952 848

                  Litva

                  3 923 157

                  Lucembursko

                  406 406

                  Maďarsko

                  14 828 231

                  Malta

                  33 643

                  Nizozemsko

                  8 821 818

                  Rakousko

                  6 908 717

                  Polsko

                  24 870 087

                  Portugalsko

                  6 699 290

                  Slovinsko

                  931 120

                  Slovensko

                  5 554 196

                  Finsko

                  5 885 783

                  Švédsko

                  7 897 927

                  Spojené království

                  37 930 754


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2200 ze dne 28. listopadu 2017 o otevření a správě celních kvót pro dovoz některých obilovin pocházejících z Ukrajiny

text:
               29.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 313/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2200
   ze dne 28. listopadu 2017
   o otevření a správě celních kvót pro dovoz některých obilovin pocházejících z Ukrajiny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 187 písm. a) a c) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1566 (2) stanoví preferenční režim, pokud jde o cla na dovoz určitého zboží pocházejícího z Ukrajiny. Dovozní celní kvóty uvedené v příloze II zmíněného nařízení spravuje Komise v souladu s článkem 184 nařízení (EU) č. 1308/2013. Použijí se po dobu tří let ode dne 1. ledna 2018.

               (2)

               Aby bylo zajištěno, že dovozy některých obilovin pocházejících z Ukrajiny, na které se vztahují tyto celní kvóty, budou řádné a nespekulativní, je vhodné stanovit, aby tyto dovozy byly spravovány na základě dovozních licencí. Za tímto účelem by se měla použít nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3), (ES) č. 1342/2003 (4) a prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1239 (5) s výjimkou případů, kdy jsou v tomto nařízení stanoveny odchylky.

               (3)

               K zajištění řádné správy těchto kvót je třeba stanovit lhůty pro podání žádostí o dovozní licence a upřesnit údaje, které mají být v žádostech a licencích uvedeny.

               (4)

               V zájmu účinné správy by členské státy měly pro účely oznamování Komisi v souladu s tímto nařízením používat informační systémy stanovené v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 (6) a v prováděcím nařízení Komise (EU) 2017/1185 (7).

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Otevření a správa celních kvót
   1.   Celní kvóty pro dovoz některých produktů pocházejících z Ukrajiny, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, se otevírají na ročním základě od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020.
   2.   Dovozní cla v rámci celní kvóty uvedené v odstavci 1 činí 0 EUR za tunu.
   3.   Nestanoví-li toto nařízení jinak, použijí se nařízení (ES) č. 1342/2003, (ES) č. 1301/2006 a prováděcí nařízení (EU) 2016/1239.
   Článek 2
   Pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a vydávání dovozních licencí
   1.   Aniž jsou dotčena ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1301/2006, smí žadatel podat pouze jednu žádost o dovozní licenci na pořadové číslo a týden. Pokud žadatel podá více než jednu žádost, jsou všechny žádosti nepřípustné a jistoty složené při podání žádostí propadnou ve prospěch dotyčného členského státu.
   Žádosti o dovozní licence se podávají u příslušných orgánů členských států každý týden nejpozději v pátek do 13:00 hodin bruselského času.
   2.   V každé žádosti o dovozní licenci se uvede množství v kilogramech bez desetinného čísla, přičemž uvedené množství nesmí přesahovat celkové množství příslušné kvóty.
   3.   Dovozní licence se vydávají čtvrtý pracovní den po uplynutí lhůty pro oznámení stanovené v čl. 4 odst. 1.
   4.   V žádosti o dovozní licenci a v dovozní licenci se v kolonce 8 uvádí název „Ukrajina“ a zaškrtne se políčko „ano“. Licence jsou platné pouze pro produkty pocházející z Ukrajiny.
   Článek 3
   Platnost dovozních licencí
   Doba platnosti dovozní licence začíná dnem jejího skutečného vydání podle čl. 7 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2016/1239 a končí koncem druhého měsíce následujícího po měsíci skutečného vydání.
   Článek 4
   Oznámení
   1.   Nejpozději v pondělí následujícím po týdnu podání žádosti o dovozní licence oznámí členské státy Komisi elektronicky nejpozději do 18:00 hodin bruselského času všechny žádosti podle pořadového čísla s uvedením původu produktu a požadovaného množství pro jednotlivé kódy KN, včetně sdělení „bezpředmětné“. Oznámení se provádí v souladu s nařízením v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 a prováděcím nařízením (EU) 2017/1185.
   2.   V den vydání dovozních licencí zašlou členské státy Komisi elektronickou cestou informace týkající se vydaných licencí podle čl. 11 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1301/2006 s celkovými množstvími pro jednotlivé kódy KN, pro něž byly vydány dovozní licence.
   Článek 5
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se od 1. ledna 2018 do 31. prosince 2020.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. listopadu 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/1566 ze dne 13. září 2017 o zavedení dočasných obchodních autonomních opatření pro Ukrajinu, která doplňují obchodní koncese v rámci dohody o přidružení (Úř. věst. L 254, 30.9.2017, s. 1).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

      (4)  Nařízení Komise (ES) č. 1342/2003 ze dne 28. července 2003, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí v odvětví obilovin a rýže (Úř. věst. L 189, 29.7.2003, s. 12).

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1239 ze dne 18. května 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o režim dovozních a vývozních licencí (Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 44).

      (6)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/1183 ze dne 20. dubna 2017, kterým se doplňují nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 a (EU) č. 1308/2013, pokud jde o oznamování informací a dokumentů Komisi (Úř. věst. L 171, 4.7.2017, s. 100).

      (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1185 ze dne 20. dubna 2017, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 a (EU) č. 1308/2013, pokud jde o oznamování informací a dokumentů Komisi, a kterým se mění a ruší několik nařízení Komise (Úř. věst. L 171, 4.7.2017, s. 113).

      PŘÍLOHA
      Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platných ke dni 1. ledna 2017. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního režimu současně podle kódu KN a příslušného označení produktu.

                  Poř. č.

                  Produkt

                  Kód KN

                  Množství v tunách

                  09.4277

                  Špalda, obyčejná pšenice a sourež, jiné než osivo

                  1001 99 00

                  65 000

                  Mouka z obyčejné pšenice a pšenice špaldy

                  1101 00 15

                  Mouka ze sourži

                  1101 00 90

                  Obilná mouka, jiná než pšeničná mouka nebo mouka z luskovino-obilné směsky, žita, kukuřice, ječmene, ovsa, rýže

                  1102 90 90

                  Krupice a krupička z obyčejné pšenice a špaldy

                  1103 11 90

                  Pšeničné pelety

                  1103 20 60

                  09.4278

                  Kukuřice jiná než osivo

                  1005 90 00

                  625 000

                  Kukuřičná mouka

                  1102 20

                  Krupice a krupička z kukuřice

                  1103 13

                  Kukuřičné pelety

                  1103 20 40

                  Zpracovaná zrna z kukuřice

                  1104 23

                  09.4279

                  Ječmen jiný než osivo

                  1003 90 00

                  325 000

                  Ječná mouka

                  1102 90 10

                  Ječné pelety

                  ex 1103 20 25


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2208 ze dne 29. listopadu 2017, kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009

text:
               30.11.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 314/33

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2208
   ze dne 29. listopadu 2017,
   kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 188 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Oddíl 3 kapitoly III nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 (2) stanoví řízení pro přidělování vývozních licencí pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty otevřené pro uvedenou zemi.

               (2)

               Článek 29 nařízení (ES) č. 1187/2009 stanoví, že hospodářské subjekty mohou podávat žádosti o vývozní licence od 1. do 10. listopadu, pokud po uplynutí lhůty pro podávání žádostí o licence podle prvního pododstavce uvedeného článku v rámci kvóty zůstane k dispozici jakékoli množství.

               (3)

               V článku 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1095 (3) se uvádí, že celkové zbývající množství pro kvótový rok 2017/18 činí 8 745 tun.

               (4)

               Žádosti podané mezi 1. až 10. listopadem 2017 a týkající se zbývajícího období probíhajícího kvótového roku 2017/18 se vztahují na menší množství, než které je dostupné. Je proto vhodné podle čl. 31 odst. 3 čtvrtého pododstavce nařízení (ES) č. 1187/2009 stanovit, aby bylo zbývající množství rozděleno. Vydání vývozních licencí pro uvedené zbývající množství by se mělo podmínit tím, že dotčený hospodářský subjekt sdělí příslušnému orgánu dodatečné přijaté množství a že žadatelé složí jistotu,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Přijímají se žádosti o vývozní licence podané v období od 1. do 10. listopadu 2017 na zbývající období probíhajícího kvótového roku 2017/18.
   Množství, na které se vztahují žádosti o vývozní licence podle prvního pododstavce pro výrobky uvedené v čl. 27 odst. 2 nařízení (ES) č. 1187/2009, se vynásobí přídělovým koeficientem 1,177619.
   Vývozní licence pro množství, které přesahuje požadované množství, které jsou přiděleny podle koeficientu stanoveného v druhém pododstavci, se vydávají po přijetí hospodářským subjektem do jednoho týdne od data vyhlášení tohoto nařízení a jsou podmíněny složením odpovídající jistoty.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 29. listopadu 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1187/2009 ze dne 27. listopadu 2009, kterým se stanoví zvláštní prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde o vývozní licence a vývozní náhrady pro mléko a mléčné výrobky (Úř. věst. L 318, 4.12.2009, s. 1).

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1095 ze dne 20. června 2017, kterým se stanoví přídělový koeficient pro žádosti o vývozní licence pro některé mléčné výrobky vyvážené do Dominikánské republiky v rámci kvóty uvedené v nařízení (ES) č. 1187/2009 (Úř. věst. L 158, 21.6.2017, s. 29).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2206 ze dne 29. listopadu 2017 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

text:
                  30.11.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 314/12

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/2206
      ze dne 29. listopadu 2017
      o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:
      1.   POSTUP

      1.1.   Předchozí šetření a stávající opatření

                  (1)

                  V červenci 2005 Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů (dále jen „ruční paletové vozíky“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „Čína“). Opatření měla podobu valorického antidumpingového cla v rozmezí 7,6 % až 46,7 % (dále jen „původní opatření“).

                  (2)

                  Na základě částečného prozatímního přezkumu z moci úřední podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení Rada v červenci 2008 nařízením (ES) č. 684/2008 (3) objasnila oblast působnosti opatření a vyloučila z původních antidumpingových opatření určité výrobky, vysokozdvižné vozíky, zakladače, nůžkové zvedáky a paletové vozíky s váhou, u nichž se zjistilo, že se v důsledku svých vlastností, specifických funkcí a konečného použití odlišují od ručních paletových vozíků.

                  (3)

                  Na základě šetření podle článku 13 základního nařízení, jež bylo zaměřeno proti obcházení předpisů, Rada v červnu 2009 nařízením (ES) č. 499/2009 (4) rozšířila konečné antidumpingové clo uplatňované na „všechny ostatní společnosti“, které bylo uloženo nařízením (ES) č. 1174/2005, na ruční paletové vozíky zasílané z Thajska bez ohledu na to, zda jsou deklarovány jako pocházející z Thajska či nikoli.

                  (4)

                  V říjnu 2011 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 1008/2011 (5) na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení uložila konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků pocházejících z ČLR.

                  (5)

                  V dubnu 2013 Rada prováděcím nařízením (EU) č. 372/2013 (6) na základě prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení pozměnila nařízení (EU) č. 1008/2011 a uložila celní sazbu ve výši 70,8 % použitelnou na veškerý dovoz ručních paletových vozíků pocházejících z ČLR do Unie.

                  (6)

                  V září 2014 Komise prováděcím nařízením (EU) č. 946/2014 (7) na základě přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení pozměnila nařízení (EU) č. 1008/2011 a uložila individuální celní sazbu ve výši 54,1 % na dovoz ručních paletových vozíků společnosti Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.

                  (7)

                  V srpnu 2016 Komise prováděcím nařízením (EU) 2016/1346 (8) na základě šetření podle článku 13 základního nařízení, jež bylo zaměřeno proti obcházení předpisů, rozšířila platné konečné antidumpingové clo na dovoz nepatrně upravených ručních paletových vozíků osazených ukazatelem váhy nezapracovaným do podvozku (vidlic) pocházejících z ČLR.

                  (8)

                  V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z ČLR v podobě valorického cla ve výši 70,8 %.

            1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

                  (9)

                  Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (9) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti platných opatření vůči ČLR podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

                  (10)

                  Žádost podali dva výrobci v Unii, společnosti Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB a PR Industrial S.r.l. (dále jen „žadatelé“), kteří představují více než 25 % celkové výroby ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Unii.

                  (11)

                  Žádost byla odůvodněna tím, že by v důsledku pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně pokračoval dumping a přetrvala újma způsobená výrobnímu odvětví Unie.

            1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

                  (12)

                  Komise po konzultaci s výborem zřízeným podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení rozhodla, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. října 2016 vyhlásila oznámením v Úředním věstníku Evropské unie
                      (10) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

            1.4.   Souběžné šetření možného obcházení

                  (13)

                  Dne 19. července 2017 Komise prováděcím nařízením (EU) 2017/1348 (11) zahájila šetření týkající se možného obcházení platných antidumpingových opatření dovozem ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Vietnamu, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Vietnamu či nikoli, v souladu s článkem 13 základního nařízení.

            1.5.   Šetření

      1.5.1.   Zúčastněné strany

                  (14)

                  V oznámení o zahájení šetření Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak šetření zúčastnit. Navíc Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, čínské orgány, známé dovozce a uživatele a vyzvala je k účasti.

                  (15)

                  Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit svá stanoviska a požádat ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení šetření o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

            1.6.   Srovnatelná země

                  (16)

                  V oznámení o zahájení šetření Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o Brazílii jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Zúčastněné strany měly možnost se k této volbě vyjádřit. Komise neobdržela žádné připomínky.

                  (17)

                  Komise se obrátila na brazilské orgány a informovala dva známé výrobce ručních paletových vozíků v Brazílii o zahájení šetření a vyzvala je k účasti. Jeden z výrobců v Brazílii byl ochoten spolupracovat. Žádný další známý výrobce ani žádný jiný brazilský výrobce neodpověděl.

                  (18)

                  Komise rovněž požádala o spolupráci známé výrobce v jiných možných srovnatelných zemích a kontaktovala příslušné orgány v Kambodži, Indii, Malajsii, Tchaj-wanu, Turecku a ve Spojených státech amerických, které vyzvala, aby poskytly názvy a adresy sdružení výrobců a výrobců, o nichž je známo, že vyrábějí a prodávají ruční paletové vozíky na jejich trzích. Žádná z oslovených zemí však tyto informace neposkytla a žádný z výrobců z těchto zemí nebyl ochoten spolupracovat.

                  (19)

                  Jak je uvedeno výše v 17. bodě odůvodnění, spolupracoval pouze jeden výrobce z Brazílie, v níž byl ochoten spolupracovat jeden ze dvou velkých výrobců v zemi. Každopádně je Brazílie po dalším posouzení dostupných informací o trhu považována za vhodnou srovnatelnou zemi i pro její konkurenční trh. O existenci skutečné hospodářské soutěže svědčí přítomnost nejméně dvou domácích výrobců a skutečnosti ohledně dovozu. Brazílie nemá zavedena antidumpingová opatření a navzdory běžnému dovoznímu clu podle doložky nejvyšších výhod ve výši 14 % byl brazilský trh považován za otevřený pro dovoz, jak vyplývá z veřejně dostupných údajů o dovozu Mezinárodního obchodního centra (ITC) (12) za období let 2012 až 2016. Šetření neodhalilo žádné náznaky, že by Brazílie vzhledem ke své konkurenční situaci na trhu nebyla vhodnou volbou. Brazílie byla tudíž vybrána jako srovnatelná země.

            1.7.   Výběr vzorku

                  (20)

                  V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

            1.7.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

                  (21)

                  Vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců v ČLR se v oznámení o zahájení šetření počítalo s výběrem vzorku.

                  (22)

                  Aby bylo možné rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vyvážející výrobci v ČLR požádáni, aby se přihlásili do 15 dnů ode dne zahájení šetření a aby Komisi poskytli informace požadované v oznámení o zahájení šetření. Žádný z vyvážejících výrobců se však nepřihlásil. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.

            1.7.2.   Vzorek dovozců

                  (23)

                  Vzhledem k zjevně vysokému počtu dovozců, kteří nejsou ve spojení, bylo podle článku 17 základního nařízení považováno za vhodné přezkoumat, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a aby Komisi poskytly informace požadované v oznámení o zahájení šetření. Žádní dovozci, kteří nejsou ve spojení, se však ke spolupráci nepřihlásili. Výběr vzorku nebyl tudíž nutný.

            1.7.3.   Vzorek výrobců v Unii

                  (24)

                  V oznámení o zahájení šetření Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Podle žádosti o přezkum existuje v Unii šest výrobců ručních paletových vozíků. V souvislosti se stávajícím šetřením se přihlásilo pět výrobců v Unii. V okamžiku zahájení šetření byl znám jeden další výrobce v Unii. Těchto šest výrobců v Unii představuje celou výrobu v Unii. Komise má v úmyslu všech šest výrobců přezkoumat, přičemž nebyl použit výběr vzorku. Komise informovala všechny dotčené strany a vyzvala je, aby se vyjádřily. Během uvedené lhůty nebyly obdrženy žádné připomínky.

            1.8.   Dotazníky

                  (25)

                  Byly zaslány dotazníky šesti známým výrobcům v Unii a dvěma výrobcům ručních paletových vozíků v Brazílii. Komise obdržela odpovědi na dotazník od pěti výrobců v Unii a od jednoho výrobce ručních paletových vozíků v Brazílii.

                  (26)

                  Žádný z uživatelů nedodal Komisi informace, a ani se nepřihlásil v průběhu šetření.

            1.9.   Inspekce na místě

                  (27)

                  Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                                 Výrobci v Unii:

                                          —

                                          PR Industrial S.r.l., Casole d'Elsa, Itálie,

                                          —

                                          Toyota Material Handling Manufacturing Sweden AB, Mjölby, Švédsko,

                                          —

                                          Logitrans A/S – Denmark, Ribe, Dánsko,

                                          —

                                          ZAKREM Sp. z o.o., Grajewo, Polsko,

                                          —

                                          VMH – Material Handling s. r. o., Veľký Šariš, Slovensko.

                                 Výrobce ve srovnatelné zemi:

                                          —

                                          Paletrans Equipamentos, Cravinhos, Brazílie.

            1.10.   Období šetření a posuzované období

                  (28)

                  Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. října 2015 do 30. září 2016 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2013 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

            2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

                  (29)

                  Výrobkem, který je předmětem tohoto přezkumu, jsou ruční paletové vozíky a jejich základní díly, tj. podvozky a hydraulika, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011, 8427900013 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011, 8431200013 a 8431200019), pocházející z Čínské lidové republiky. Antidumpingová opatření týkající se tohoto výrobku byla rozšířena na stejný výrobek, avšak při dovozu prezentovaný s tzv. „ukazatelem váhy“, který spočívá ve vážícím mechanismu nezapracovaném do podvozku, tedy nezapracovaném do vidlic, v současné době kódů TARIC 8427900030 a 8431200050 (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“). Výše uvedená definice výrobku byla aktualizována v souladu s opravou prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1346 ze dne 8. srpna 2016 (13).

                  (30)

                  Šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají výrobek, který je předmětem přezkumu, a výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu v ČLR, výrobky vyráběné a prodávané na trhu srovnatelné země, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v Unii výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

            3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

      3.1.   Předběžné poznámky

                  (31)

                  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda k dumpingu docházelo v období přezkumného šetření a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo obnovení.

                  (32)

                  Jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, žádný čínský vyvážející výrobce při šetření nespolupracoval. Komise proto informovala čínské orgány, že za účelem zjištění, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné přetrvávání nebo obnovení dumpingu, pokud jde o čínského vyvážejícího výrobce, mohou být v souladu s článkem 18 základního nařízení použity dostupné údaje. Komise v tomto ohledu neobdržela od čínských orgánů žádné připomínky ani žádosti o intervenci úředníka pro slyšení.

                  (33)

                  Na tomto základě byla v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení níže uvedená zjištění týkající se existence dumpingu a pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, a to zejména na:

                              i)

                              informacích obsažených v žádosti;

                              ii)

                              statistikách Eurostatu a údajích vykázaných Komisi členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“);

                              iii)

                              veřejně dostupných statistických údajů z databáze čínské vývozní statistiky;

                              iv)

                              veřejně dostupných statistických údajů z interaktivních webových stránek o obchodu Komise USA pro mezinárodní obchod (USITC DataWeb) využívající údaje z amerického Census Bureau;

                              v)

                              veřejně dostupných statistických údajů z „Obchodní mapy“ oddělení pro analýzu trhu a výzkum Mezinárodního obchodního centra (ITC) v Ženevě (Švýcarsko).

            3.2.   Dumping

      3.2.1.   Vyvážející výrobci, kterým bylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

      3.2.1.1.   Běžná hodnota

                  (34)

                  V přezkumu pro nového vývozce podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení uvedeném v 7. bodě odůvodnění bylo jednomu vyvážejícímu výrobci přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství. Vzhledem k nedostatečné spolupráci byla v souladu s článkem 18 základního nařízení běžná hodnota pro tohoto vyvážejícího výrobce stanovena na základě dostupných údajů.

                  (35)

                  Běžná hodnota byla stanovena na základě vývozních cen vývozu do vhodné třetí země na úrovni cen ze závodu v Číně. V tomto případě byly použity údaje o dovozu ručních paletových vozíků pocházejících z Číny do USA (14). V roce 2016 bylo dovezeno 424 000 ručních paletových vozíků do USA z ČLR v hodnotě přibližně 76,115 milionu USD. Byla vypočtena cena ze závodu po použití průměrného směnného kurzu eura za stejný rok a po odečtení stejné úrovně úpravy s ohledem na náklady na námořní přepravu (5,5 %), námořní pojištění (0,05 %) a vnitrozemskou dopravu (1,67 %) použité v závěrech částečného prozatímního přezkumu uvedeného v 5. bodě odůvodnění.

                  (36)

                  Tento postup byl vzhledem k nedostatku jiných dostupných informací kvůli nedostatečné spolupráci posouzen jako nejpřiměřenější metoda v souvislosti s tímto přezkumem před pozbytím platnosti.

            3.2.1.2.   Vývozní cena

                  (37)

                  Vývozní cena pro tohoto vyvážejícího výrobce byla založena na jeho dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, během období přezkumného šetření, jak je uvedeno v databázi podle čl. 14 odst. 6.

            3.2.1.3.   Srovnání

                  (38)

                  Komise srovnala běžnou hodnotu a takto stanovenou vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Za účelem spravedlivého srovnání byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní přepravu, manipulační náklady a náklady na vnitrozemskou dopravu na základě informací použitých v závěrech částečného prozatímního přezkumu uvedeného v 5. bodě odůvodnění podle článku 18 základního nařízení.

            3.2.1.4.   Dumpingové rozpětí

                  (39)

                  Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

                  (40)

                  Na tomto základě činilo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením 5,7 % pro společnost Ningbo Logitrans Handling Equipment Co.

            3.2.2.   Vyvážející výrobci, kterým v původním šetření nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství

      3.2.2.1.   Běžná hodnota

                  (41)

                  V případě čínských vyvážejících výrobců, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, by běžná hodnota měla být stanovena podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, tj. na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

                  (42)

                  Jak je vysvětleno v 16. až 18. bodě odůvodnění, jako srovnatelná země byla vybrána Brazílie a při šetření spolupracoval jeden výrobce v Brazílii. V tomto ohledu byla běžná hodnota stanovena na základě cen ze závodu u ziskového prodeje ručních paletových vozíků ve srovnatelné zemi, jenž představuje více než 20 % celkového prodeje, a vypočítána ve všech ostatních případech v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

            3.2.2.2.   Vývozní cena

                  (43)

                  Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských vyvážejících výrobců byly vývozní ceny stanoveny v souladu s článkem 18 základního nařízení, tj. na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6 týkajících se dovozu do Unie během období přezkumného šetření. Konkrétně byly použity dovozní ceny uvedené v 70. bodě odůvodnění pro výpočet vývozní ceny během období přezkumného šetření, a to tím že byla od těchto dovozních cen odečtena stejná úroveň úpravy s ohledem na náklady na námořní přepravu, manipulační náklady a náklady na vnitrozemskou dopravu použité v závěrech částečného prozatímního přezkumu uvedeného v 5. bodě odůvodnění.

            3.2.2.3.   Srovnání

                  (44)

                  Komise srovnala běžnou hodnotu a takto stanovenou vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na námořní přepravu, manipulační náklady a náklady na vnitrozemskou dopravu na základě informací použitých v závěrech částečného prozatímního přezkumu uvedeného v 5. bodě odůvodnění podle článku 18 základního nařízení.

            3.2.2.4.   Dumpingové rozpětí

                  (45)

                  Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

                  (46)

                  Na tomto základě činilo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) s dodáním na hranice Unie před proclením 29,2 % u všech výrobců v ČLR, kterým nebylo v původním šetření přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

            3.2.3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

                  (47)

                  V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise analyzovala, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření byla zrušena. Byly analyzovány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, chování čínského vývozu v jiných třetích zemích a atraktivita trhu Unie.

                  (48)

                  Vzhledem k nedostatečné spolupráci čínských vyvážejících výrobců byla v souladu s článkem 18 základního nařízení níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti obnovení dumpingu založena na dostupných údajích, a sice na zdrojích zmíněných ve 22. bodě odůvodnění.

            3.2.4.   Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

                  (49)

                  Pokud jde o výrobu a výrobní kapacitu v Číně, vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici jiné zdroje informací, byla analýza provedena na základě údajů předložených během šetření žadateli pro 22 největších čínských výrobců.

                  (50)

                  Na tomto základě byla výrobní kapacita v Číně odhadnuta na nejméně 2,5 milionu kusů ročně, skutečná výroba na přibližně 2 miliony kusů ročně, a v důsledku toho čínská volná kapacita byla odhadnuta na nejméně půl milionu kusů ročně. Jedná se však o konzervativní odhad, neboť podle žadatelů existuje dalších 34 známých čínských společností, které vyrábějí ruční paletové vozíky v Číně v menším rozsahu.

                  (51)

                  Tato odhadovaná volná kapacita odpovídá přibližně 100 % průměrné celkové roční spotřeby trhu Unie od roku 2014 do roku 2016. S ohledem na neexistenci důkazů svědčících o opaku Komise tento odhad přijala jako přiměřený.

            3.2.5.   Chování čínského vývozu v jiných třetích zemích

                  (52)

                  Pokud jde o chování čínského vývozu do jiných třetích zemí, neexistují žádné dostupné statistiky o výrobku, který je předmětem přezkumu, samostatně. Příslušné kódy zboží v databázi čínské vývozní statistiky zahrnují i jiné výrobky, a sice „vozíky vybavené zdvihacím nebo manipulačním zařízením, nepoháněné“, které mají vyšší jednotkovou cenu než ruční paletové vozíky, což zvyšuje průměrnou vývozní cenu.

                  (53)

                  Žádost o přezkum neobsahuje žádné údaje. Jako zástupný ukazatel pro poskytnutí orientačních údajů o trendech objemů vývozu, avšak s omezením zdůrazněným výše v 52. bodě odůvodnění, mohla být použita čínská vývozní statistika (15). Na tomto základě bylo zjištěno, že objemy vývozu zůstávaly významné a poměrně stabilní v období let 2014 až 2016.

                  (54)

                  Podle databáze čínského vývozu činila v období přezkumného šetření průměrná prodejní cena v EU 221 EUR/kus a na trzích jiných třetích zemí pouze 162 EUR/kus. Ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny výše v 52. bodě odůvodnění, je třeba připomenout, že cenová úroveň u výrobku, který je předmětem přezkumu, je v jiných třetích zemích ve skutečnosti ještě nižší.

                  (55)

                  Pokud jde o domácí spotřebu v Číně, z žádosti vyplynulo, že činí zhruba půl milionu kusů ročně. Avšak vzhledem k nedostatečné spolupráci a k nedostatku dalších údajů nic dále nenaznačuje, že by Čína měla možnost v budoucnosti absorbovat případnou volnou kapacitu. Nicméně se očekává, že trh Unie přiláká výrobek, který je předmětem přezkumu, jak je uvedeno v 56. a 57. bodě odůvodnění.

            3.2.6.   Atraktivita trhu Unie

                  (56)

                  Trh Unie byl pro čínské vyvážející výrobce ručních paletových vozíků vždy atraktivní. O tom svědčí jejich neustálá přítomnost již v období původního šetření, jakož i jejich úsilí o obcházení platných opatření uložených v minulosti přes Thajsko, jak je uvedeno ve 3. bodě odůvodnění, a prostřednictvím nepatrné úpravy výrobku uvedené v 7. bodě odůvodnění.

                  (57)

                  Kromě toho by atraktivitu trhu Unie potvrzovala i skutečnost, že čínští vyvážející výrobci mohou dosáhnout vyšších cen na trhu Unie oproti průměrným cenám, jichž v průměru dosahují na trzích jiných třetích zemí, jak je uvedeno v 54. bodě odůvodnění.

            3.3.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

                  (58)

                  Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu. Faktem je, že na základě dumpingových rozpětí zjištěných během období přezkumného šetření u dovozu na trh Unie je pravděpodobné, že dovoz z ČLR se bude nadále uskutečňovat za dumpingové ceny. Mimoto vzhledem ke značné výrobní kapacitě a k volné kapacitě, která je dostupná v Číně, a to i přesto, že neexistují žádné údaje o absorpční kapacitě, a vzhledem k atraktivitě trhu Unie je pravděpodobné, že tento dovoz na trh Unie bude i nadále pokračovat ve velkém množství, které by se pravděpodobně mohlo výrazně dále zvýšit, pokud by opatření pozbyla platnosti.

            4.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

      4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

                  (59)

                  V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii šest výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

                  (60)

                  Na dotazník odpovědělo pouze pět výrobců v Unii. Šestý výrobce v Unii byl ochoten spolupracovat, ale neodpověděl na dotazník. Představuje 2 % celkové výroby v Unii. V důsledku toho by mohla Komise založit svá zjištění na pěti výrobcích představujících 98 % celkové výroby v Unii, jakož i na odhadu pro šestého výrobce na základě informací poskytnutých během stávajícího šetření.

            4.2.   Spotřeba v Unii

                  (61)

                  Komise stanovila spotřebu v Unii na základě objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a na údajích Eurostatu o dovozu.

                  (62)

                  Údaje o celkovém prodeji výrobního odvětví Unie byly získány na základě odpovědí na dotazník pěti výrobců v Unii a odhadu pro šestou společnost na základě jejího podílu na trhu.

                  (63)

                  Na tomto základě se spotřeba Unie vyvíjela takto:

                     Tabulka 1

                     Spotřeba v Unii

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Spotřeba v Unii (v kusech)

                              363 641

                              543 535

                              427 879

                              529 212

                                 Index (2013 = 100)

                                 100

                                 149

                                 118

                                 146

                                 Zdroj: Odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník a statistiky Eurostatu.

                  (64)

                  Od roku 2013 do období přezkumného šetření se spotřeba Unie zvýšila o 46 %. Mezi lety 2014 a 2015 došlo k poklesu, ale během období přezkumného šetření opět vzrostla na úrovně podobné úrovni roku 2014.

            4.3.   Dovoz z dotčené země

                  (65)

                  Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců použila Komise ke stanovení objemu a cen dovozu z ČLR do Unie během posuzovaného období dostupné statistiky od Eurostatu.

            4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

                  (66)

                  Dovoz z dotčené země do Unie a podíl na trhu se vyvíjely takto:

                     Tabulka 2

                     Objem dovozu a podíl na trhu

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Čínský dovoz (v kusech)

                              239 251

                              113 929

                              85 976

                              85 482

                                 Index

                                 100

                                 48

                                 36

                                 36

                              Čínský podíl na trhu (v %)

                              66

                              21

                              20

                              16

                                 Index

                                 100

                                 32

                                 31

                                 25

                                 Zdroj: Statistiky Eurostatu.

                  (67)

                  V posuzovaném období se objem dovozu z Číny snížil o 64 %. K tomuto snížení došlo hlavně mezi roky 2013 a 2015, zatímco úroveň dovozu během období přezkumného šetření byla na podobné úrovni jako v roce 2015.

                  (68)

                  Na tento pokles je třeba nahlížet v souvislosti se zvýšením antidumpingového cla (z 46,7 % na 70,8 %), k němuž došlo v roce 2013 v návaznosti na prozatímní přezkum zmíněný v 5. bodě odůvodnění.

                  (69)

                  Během posuzovaného období se čínský podíl na trhu snížil z 66 % na 16 %, což představuje celkový pokles o 50 procentních bodů (nebo 75 %).

            4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

                  (70)

                  Vážená průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se vyvíjela takto:

                     Tabulka 3

                     Dovozní ceny

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Čínské dovozní ceny (EUR/kus)

                              117

                              119

                              146

                              154

                                 Index

                                 100

                                 102

                                 125

                                 132

                              Ceny nezahrnují platná antidumpingová cla.

                                 Zdroj: statistiky Eurostatu.

                  (71)

                  Ceny dovozu z Číny během posuzovaného období průběžně rostly a mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření vzrostly celkem o 32 %.

                  (72)

                  Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany všech čínských vyvážejících výrobců, na které se toto šetření vztahuje, Komise stanovila cenové podbízení v průběhu období přezkumného šetření porovnáním:

                              —

                              váženého průměru prodejních cen výrobce v Unii účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, upraveného na úroveň ceny ze závodu, a

                              —

                              průměrné čínské dovozní ceny na základě statistik Eurostatu včetně antidumpingových cel.

                  (73)

                  Na tomto základě představovaly čínské dovozní ceny v období přezkumného šetření cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie o 1,9 % (nebo 41 %, pokud vezmeme v úvahu čínské dovozní ceny bez antidumpingových cel).

            4.4.   Dovoz ze třetích zemí

                  (74)

                  Objem dovozu do Unie z jiných třetích zemí, než je dotčená země, je uveden v následující tabulce. Množstevní a cenové trendy vycházejí z údajů Eurostatu. Na tomto základě se dovoz z jiných třetích zemí do Unie vyvíjel takto:

                     Tabulka 4

                     Objem dovozu, podíl na trhu a ceny dovozu z třetích zemí

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                                 Malajsie (v kusech)

                                 2 933

                                 252 004

                                 136 046

                                 182 177

                                 Index

                                 100

                                 8 592

                                 4 638

                                 6 211

                              Podíl na trhu (%)

                              1

                              46

                              32

                              34

                                 Index

                                 100

                                 5 748

                                 3 942

                                 4 268

                              Průměrná cena (EUR/kus)

                              118

                              146

                              153

                              149

                                 Index

                                 100

                                 124

                                 130

                                 127

                                 Vietnam (v kusech)

                                 6 817

                                 22 133

                                 30 329

                                 58 512

                                 Index

                                 100

                                 325

                                 445

                                 858

                              Podíl na trhu (%)

                              2

                              4

                              7

                              11

                                 Index

                                 100

                                 217

                                 378

                                 590

                              Průměrná cena (EUR/kus)

                              112

                              123

                              141

                              135

                                 Index

                                 100

                                 110

                                 126

                                 121

                                 Jiné třetí země
                                  (*1)
                                 (v kusech)

                                 6 893

                                 9 328

                                 11 442

                                 17 528

                                 Index

                                 100

                                 135

                                 166

                                 254

                              Podíl na trhu (%)

                              2

                              2

                              3

                              3

                                 Index

                                 100

                                 91

                                 141

                                 175

                              Průměrná cena (EUR/kus)

                              951

                              430

                              288

                              346

                                 Index

                                 100

                                 45

                                 30

                                 36

                                 Třetí země celkem (v kusech)

                                 16 643

                                 283 465

                                 177 817

                                 258 217

                                 Index

                                 100

                                 1 703

                                 1 068

                                 1 552

                              Podíl na trhu (%)

                              5

                              52

                              42

                              49

                                 Index

                                 100

                                 1 139

                                 908

                                 1 066

                              Průměrná cena (EUR/kus)

                              461

                              153

                              160

                              160

                                 Index

                                 100

                                 33

                                 35

                                 35

                  (75)

                  Objem dovozu z trhů třetích zemí se v průběhu posuzovaného období výrazně zvýšil (z 16 643 v roce 2013 na 258 217 kusů v období přezkumného šetření). Během období přezkumného šetření činil jejich společný podíl na trhu 49 %. Toto zvýšení je třeba nahlížet s ohledem na ztrátu podílu čínského dovozu na trhu (– 75 %) zmíněném v 69. bodě odůvodnění.

                  (76)

                  Průměrná cena dovozu ze třetích zemí se mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření zvýšila o 13 %.

                  (77)

                  V rámci tohoto dovozu se objem dovozu z Malajsie v posuzovaném období prudce zvýšil a jeho podíl na trhu vzrostl z 1 % v roce 2013 na 34 % v období přezkumného šetření. Ceny dovozu z Malajsie vzrostly během posuzovaného období o 27 %. V období přezkumného šetření byly průměrně o 3 % nižší než čínské ceny (bez antidumpingových cel) a o 13 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

                  (78)

                  Podobně se značně zvýšil objem dovozu z Vietnamu a jeho podíl na trhu se zvýšil z 2 % na 11 % mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření. Ceny dovozu z Vietnamu vzrostly během posuzovaného období o 21 %. V období přezkumného šetření byly průměrně o 12 % nižší než čínské ceny (bez antidumpingových cel) a o 22 % nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

            5.   HOSPODÁŘSKÁ SITUACE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

      5.1.   Obecné poznámky

                  (79)

                  V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

                  (80)

                  Pro účely zjištění újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Makroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník a odhadu pro šestého výrobce na základě informací poskytnutých během stávajícího šetření. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích pěti výrobců v Unii na dotazník.

                  (81)

                  Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

                  (82)

                  Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, průměrné jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

            5.2.   Makroekonomické ukazatele

      5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                  (83)

                  Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 5

                     Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Objem výroby (v kusech)

                              134 632

                              187 979

                              194 129

                              226 379

                                 Index

                                 100

                                 140

                                 144

                                 168

                              Výrobní kapacita (v kusech)

                              412 539

                              412 305

                              422 716

                              422 862

                                 Index

                                 100

                                 100

                                 102

                                 103

                              Využití kapacity (%)

                              33

                              46

                              46

                              54

                                 Index

                                 100

                                 140

                                 141

                                 164

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník, odhad pro šestého výrobce (na základě stávajících odpovědí).

                  (84)

                  Mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření se výroba výrobního odvětví Unie neustále zvyšovala a během celého posuzovaného období se zvýšila o 68 %, zatímco jeho kapacita zůstala poměrně stabilní, tj. za stejné období se zvýšila pouze o 3 %. V důsledku toho využití kapacity vzrostlo o 64 %. Navzdory tomuto zvýšení zůstalo využití výrobní kapacity nízké a v období přezkumného šetření činilo pouze 54 %.

            5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

                  (85)

                  Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 6

                     Objem prodeje a podíl na trhu

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Objem prodeje (v kusech)

                              107 747

                              146 141

                              164 086

                              185 513

                                 Index

                                 100

                                 136

                                 152

                                 172

                              Podíl na trhu (%)

                              30

                              27

                              38

                              35

                                 Index

                                 100

                                 91

                                 129

                                 118

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník, odhad pro šestého výrobce (na základě stávajících odpovědí).

                  (86)

                  Během posuzovaného období se objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, v Unii neustále a významně zvyšoval, celkem o 72 %.

                  (87)

                  Podíl na trhu klesl o 9 % mezi roky 2013 a 2014, neboť objem prodeje rostl pomaleji (36 %) než spotřeba (49 %). V následujícím roce objem prodeje nadále rostl, a to o 12 %, zatímco spotřeba se snížila o 21 %. V důsledku toho podíl na trhu vzrostl o 42 %. Mezi rokem 2015 a obdobím přezkumného šetření se podíl na trhu nakonec snížil o 8 %.

            5.2.3.   Růst

                  (88)

                  Mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření došlo k nárůstu objemu prodeje (72 %) v kontextu rostoucí spotřeby (34 %), jak bylo uvedeno v 64. bodě odůvodnění. Kromě toho se během daného období rovněž zvýšil objem dovozu z jiných třetích zemí (kromě Číny), a sice o 34 %, jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, zatímco objem čínského dovozu poklesl o 64 % (viz 67. bod odůvodnění). V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu zvýšil z 30 % v roce 2013 na 35 % v období přezkumného šetření (nárůst o 5 procentních bodů).

            5.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

                  (89)

                  Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 7

                     Zaměstnanost a produktivita

                              Index

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Počet zaměstnanců

                              222

                              265

                              271

                              289

                                 Index

                                 100

                                 119

                                 122

                                 130

                              Produktivita (kusy/zaměstnanec)

                              607

                              710

                              716

                              785

                                 Index

                                 100

                                 117

                                 118

                                 129

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník, odhad pro šestého výrobce (na základě stávajících odpovědí).

                  (90)

                  Počet zaměstnanců výrobního odvětví Unie během posuzovaného období vzrostl o 30 %. Vzhledem k tomu, že během stejného období se výroba zvýšila ještě rychleji (tj. o 68 %), vzrostla produktivita, jež odráží průměrný počet kusů vyrobených na zaměstnance, o 29 %.

            5.2.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

                  (91)

                  Antidumpingová opatření proti dovozu z ČLR byla uložena poprvé v roce 2005. Výše těchto opatření se v roce 2013 zvýšila na základě prozatímního přezkumu.

                  (92)

                  Během období přezkumného šetření, jak je uvedeno ve 40. a 46. bodě odůvodnění, byla zjištěná dumpingová rozpětí vyšší než nepatrná. Během posuzovaného období se objemy dovozu z ČLR snížily o 34 %, což se projevilo rovněž v poklesu čínského podílu na trhu z 66 % v roce 2013 na 16 % v období přezkumného šetření. Jak je popsáno v 73. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny se podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie na trhu Unie během období přezkumného šetření o 1,9 %. Platná antidumpingová opatření lze proto považovat za účinná. Během posuzovaného období bylo výrobní odvětví Unie schopno zvýšit svůj objem prodeje a podíl na trhu výrazně s pozitivním dopadem na jeho finanční situaci, a proto bylo schopno překonat účinky dřívějšího dumpingu působícího újmu.

            5.3.   Mikroekonomické ukazatele

      5.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

                  (93)

                  Průměrné jednotkové prodejní ceny pěti výrobců v Unii účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 8

                     Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/kus)

                              304

                              283

                              280

                              277

                                 Index

                                 100

                                 93

                                 92

                                 91

                              Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)

                              321

                              285

                              285

                              264

                                 Index

                                 100

                                 89

                                 89

                                 82

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník.

                  (94)

                  Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie během posuzovaného období se celkově snížily o 9 %. Zároveň se jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Unie snížily o 18 %. Hlavní hnací silou tohoto snížení byl pokles cen surovin (tj. oceli).

            5.3.2.   Náklady práce

                  (95)

                  Průměrné náklady práce u pěti výrobců v Unii, kteří odpověděli na dotazník, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                     Tabulka 9

                     Průměrné náklady práce na zaměstnance

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

                              31 607

                              35 860

                              32 403

                              30 519

                                 Index

                                 100

                                 113

                                 103

                                 97

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník.

                  (96)

                  Mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření se průměrné náklady práce na zaměstnance u výrobců v Unii mírně snížily o 3 %. Nejprve se mezi lety 2013 a 2014 zvýšily, avšak poté trvale klesaly a v období přezkumného šetření dosáhly nižší úrovně než v roce 2013.

            5.3.3.   Zásoby

                  (97)

                  Úrovně zásob u pěti výrobců v Unii, kteří odpověděli na dotazník, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                     Tabulka 10

                     Zásoby

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Konečný stav zásob (kusy)

                              5 949

                              9 509

                              6 011

                              8 048

                                 Index

                                 100

                                 160

                                 101

                                 135

                              Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby (%)

                              4

                              5

                              3

                              4

                                 Index

                                 100

                                 114

                                 70

                                 80

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník.

                  (98)

                  Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se od roku 2013 do roku 2014 zvýšil o 60 % a následně se od roku 2014 do roku 2015 snížil o 59 %. Od roku 2015 do období přezkumného šetření se stav zásob opět zvýšil o 34 %. V průběhu posuzovaného období se konečný stav zásob celkově zvýšil o 35 %.

                  (99)

                  Podíváme-li se však na konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby, v průběhu posuzovaného období došlo k poklesu o 20 %.

            5.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

                  (100)

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u pěti výrobců v Unii, kteří odpověděli na dotazník, v posuzovaném období vyvíjely takto:

                     Tabulka 11

                     Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                              2013

                              2014

                              2015

                              OPŠ

                              Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení
                              (v % obratu z prodeje)

                              – 5,7

                              – 0,7

                              – 1,7

                              4,6

                                 Index

                                 100

                                 187

                                 170

                                 281

                              Peněžní tok (v EUR)

                              1 351 755

                              850 864

                              3 391 912

                              4 086 913

                                 Index

                                 100

                                 63

                                 251

                                 302

                              Čisté investice (v EUR)

                              689 176

                              2 072 908

                              782 675

                              837 146

                                 Index

                                 100

                                 301

                                 114

                                 121

                              Návratnost investic (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

                              – 96

                              – 9

                              – 23

                              68

                                 Index

                                 100

                                 190

                                 176

                                 270

                                 Zdroj: Odpovědi na dotazník.

                  (101)

                  Komise stanovila ziskovost pěti výrobců v Unii, kteří odpověděli na dotazník, tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Ziskovost se zvýšila z – 5,7 % v roce 2013 na + 4,6 % v období přezkumného šetření. Výrobní odvětví Unie bylo po celé posuzované období ztrátové, s výjimkou období přezkumného šetření.

                  (102)

                  Peněžní tok, což je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost, se v posuzovaném období zvýšil dvojnásobně.

                  (103)

                  Investice se v posuzovaném období zvýšily o 21 %, a to zejména v roce 2014, kdy byly o 201 % vyšší než v předchozím roce. To bylo způsobeno především tím, že jeden z výrobců v Unii získal obchodní jednotku, jež částečně vyrábí ruční paletové vozíky.

                  (104)

                  Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Zvýšila se z – 96 % v roce 2013 na 68 % v období přezkumného šetření. Celkově je zvýšení návratnosti investic (+ 170 %) poměrně v souladu se zvýšením ziskovosti v průběhu posuzovaného období (181 %).

            5.4.   Závěr ohledně újmy

                  (105)

                  Díky platnému antidumpingovému clu, a zejména od jeho zvýšení na 70,8 % v roce 2013 v návaznosti na prozatímní přezkum, jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, bylo výrobní odvětví Unie schopno překonat účinky dřívějšího dumpingu působícího újmu.

                  (106)

                  Během posuzovaného období téměř všechny ukazatele, konkrétně objem výroby, využití kapacity, objem prodeje, zaměstnanost, produktivita, zásoby, investice a návratnost investic a ziskovost, vykazovaly viditelné zlepšení. Došlo ke snížení jednotkových výrobních nákladů, částečně díky nižším nákladům na suroviny a zvýšení objemu výroby.

                  (107)

                  Výrobní odvětví Unie však začalo překonávat účinky dřívějšího dumpingu teprve nedávno a toto zotavení stále není stabilní. O tom svědčí i skutečnost, že výrobní odvětví Unie dokázalo vykázat zisky až na konci posuzovaného období, tj. v průběhu období přezkumného šetření. Podobně v situaci, kdy došlo k prudkému nárůstu spotřeby (+ 46 %), bylo výrobní odvětví Unie schopné rozšířit svůj podíl na trhu pouze o 5 procentních bodů.

                  (108)

                  Lze učinit závěr, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. Avšak jak je uvedeno výše, vzhledem k tomu, že k překonání účinků dřívějšího dumpingu výrobního odvětví Unie došlo teprve nedávno, jeho situace je i nadále nestabilní.

            6.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

      6.1.   Předběžná poznámka

                  (109)

                  Z šetření vyplynulo, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

                  (110)

                  Vzhledem ke zjištění, že výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu, bylo analyzováno, zda by se podstatná újma obnovila, pokud by opatření pozbyla platnosti. Pro účely této analýzy Komise zohlednila zjištění popsaná ve 49. až 57. bodě odůvodnění, konkrétně:

                              —

                              značnou výrobní kapacitu a volnou kapacitu v ČLR (49. až 51. bod odůvodnění),

                              —

                              vývozní chování čínských vyvážejících výrobců na trzích jiných třetích zemí (52. až 55. bod odůvodnění) a

                              —

                              atraktivitu trhu Unie (56. a 57. bod odůvodnění).

                  (111)

                  Kromě toho Komise posoudila pravděpodobný dopad čínského dovozu na výrobní odvětví Unie, pokud by se obnovil ve značném množství.

            6.2.   Možné úrovně cen čínského dovozu na trh Unie

                  (112)

                  Komise použila cenu čínského dovozu bez antidumpingového cla použitelnou v období přezkumného šetření pro posouzení pravděpodobné cenové úrovně čínského dovozu na trh Unie, pokud by opatření byla zrušena. Na tomto základě by se čínské ceny pravděpodobně podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 41 %, jak bylo uvedeno v 73. bodě odůvodnění výše.

                  (113)

                  V reakci na takový cenový tlak při velkých objemech je pravděpodobné, že ziskovost výrobního odvětví Unie se okamžitě zhorší, přičemž hrozí, že se promění ve ztrátu. Ve skutečnosti bude výrobní odvětví Unie nuceno snížit své ceny, což by mělo přímý negativní dopad na ziskovost. Případně by se mohlo rozhodnout zachovat si své ceny beze změny ve snaze udržet svou ziskovost. Nicméně jak bylo uvedeno dříve, to by mělo negativní dopad na jeho objem prodeje ve prospěch čínských vývozců. Při snížení objemu prodeje by se kromě toho podíl fixních nákladů na jeden kus zvýšil, zejména s ohledem na skutečnost, že se jedná o kapitálově náročné výrobní odvětví. To by rovněž mělo negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie. Zachování prodejních cen na trhu Unie na podobné úrovni jako v období přezkumného šetření tudíž nelze považovat za životaschopnou strategii, protože by nebyla dlouhodobě udržitelná.

                  (114)

                  Kromě toho by výše uvedený scénář zůstal v platnosti i při zohlednění rostoucí spotřeby. S ohledem na obrovskou dostupnou volnou kapacitu v Číně, která bude pravděpodobně směřovat na vývoz na trh Unie za ceny, které se podbízejí vůči cenám výrobního odvětví Unie přibližně o 41 %, by výrobní odvětví Unie totiž nebylo schopno vyrovnat se s předpokládaným výrazným oživením čínského dovozu, jenž by převzal nejen současný podíl výrobního odvětví Unie na trhu, ale rovněž by pravděpodobně převzal zvýšenou spotřebu. V tomto ohledu je třeba připomenout, že podíl čínského dovozu na trhu v období přezkumného šetření v rámci prvního přezkumu před pozbytím platnosti činil 83 %.

                  (115)

                  Rozpětí cenového podbízení na základě čínských dovozních cen bez cla činilo v období přezkumného šetření přibližně 75 %, což rovněž udává přiměřený odhad možných rozpětí cenového podbízení, pokud by opatření pozbyla platnosti.

            6.3.   Dopad dovozu z jiných třetích zemí

                  (116)

                  Jak je popsáno v 77. bodě odůvodnění, na trhu s rostoucí spotřebou převzal během posuzovaného období velkou část čínského podílu na trhu dovoz z Malajsie. Z toho vyplývá, že i když Malajsie získala 33 procentních bodů podílu na trhu, Čína ztratila 50 procentních bodů. Výrobní odvětví Unie by současně získalo pouze 5 procentních bodů.

                  (117)

                  Pokud by opatření pozbyla platnosti, čínské dovozní ceny by se pravděpodobně významně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, jak je uvedeno ve 112. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období byly čínské dovozní ceny (bez antidumpingového cla) rovněž soustavně nižší než malajsijské dovozní ceny během stejného období, s výjimkou období přezkumného šetření, kdy byly o 3 % vyšší.

                  (118)

                  Je pravděpodobné, že čínští vyvážející výrobci budou schopni ještě více snížit své ceny, aby znovu získali podíl na trhu. Podstatně tomu napovídá cenová úroveň čínského vývozu do jiných třetích zemí zaznamenaná v databázi čínské vývozní statistiky, jak je popsáno v 54. bodě odůvodnění (16).

                  (119)

                  Na tomto základě lze očekávat, že levný čínský dovoz by mohl ovlivnit jak objem prodeje výrobního odvětví Unie, tak i objem malajsijského dovozu. Vzhledem k tomu, že ceny výrobního odvětví Unie byly v průměru vyšší než malajsijské vývozní ceny, lze rovněž očekávat, že čínský dovoz bude pravděpodobně mít větší negativní dopad na prodej výrobního odvětví Unie než na dovoz z Malajsie, neboť odběratelé výrobního odvětví Unie budou mnohem více motivováni vrátit se k čínským dodavatelům než odběratelé malajsijských dodavatelů.

                  (120)

                  Na tomto základě je pravděpodobné, že čínský dovoz, který by (opětovně) směřoval na trh Unie za nízké ceny, bude moci znovu získat podíly na trhu, a to hlavně na úkor výrobního odvětví Unie.

                  (121)

                  Co se týče dovozu z Vietnamu, jehož podíl na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 9 procentních bodů, v současné době je předmětem šetření zaměřeného proti obcházení předpisů uvedeného v 7. bodě odůvodnění, jež bylo zahájeno na základě skutečnosti, že je tento dovoz údajně čínského původu.

                  (122)

                  V každém případě cena vietnamského dovozu, jak je uvedeno v 78. bodě odůvodnění, byla nižší než prodejní cena výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období. Jak je popsáno výše, má se tudíž za to, že odběratelé výrobního odvětví Unie budou více motivováni přecházet k levnému dovozu z Číny než odběratelé vietnamských dodavatelů. Ti prodávali ruční paletové vozíky na trhu Unie již za nižší ceny, než je čínská dovozní cena, s výjimkou roku 2014. Na tomto základě lze očekávat, že čínský dovoz bude pravděpodobně mít větší negativní dopad na výrobní odvětví Unie než na dovoz z Vietnamu.

            6.4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy

                  (123)

                  Závěrem lze uvést, že z šetření vyplynulo, že k čínskému dovozu v období přezkumného šetření docházelo za dumpingové ceny. Kromě toho Komise zjistila existenci značné výrobní kapacity a volné kapacity v ČLR, usoudila, že čínští vyvážející výrobci prodávají své výrobky za nižší ceny na trzích třetích zemí než na trhu Unie, zohlednila neustálou přítomnost čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie a vzala na vědomí úsilí vynaložené na obcházení platných opatření. Kromě toho Komise odhadla, že v případě zrušení opatření by pravděpodobná cena čínského dovozu byla výrazně nižší než ceny v Unii a podbízela by se vůči nim. Komise nakonec usoudila, že pokud by opatření byla zrušena, bude dopad dovozu z jiných třetích zemí na výrobní odvětví Unie nižší než dopad čínského dovozu. Na tomto základě lze učinit závěr, že v případě zrušení opatření by se újma působená výrobnímu odvětví Unie s největší pravděpodobností obnovila.

            7.   ZÁJEM UNIE

                  (124)

                  Komise v souladu s článkem 21 základního nařízení zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz výrobku, který je předmětem přezkumu, pocházejícího z ČLR na základě zjištění tohoto přezkumu před pozbytím platnosti bylo proti zájmu Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všechny zúčastněné strany měly možnost předložit svá stanoviska v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

            7.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

                  (125)

                  Komise zjistila, že během období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie začalo překonávat účinky dřívějšího dumpingu. Pokud by však opatření vůči Číně byla zrušena, je pravděpodobné obnovení újmy, jelikož by výrobní odvětví Unie bylo vystaveno dumpingovému dovozu z Číny s objemy, jež mohou být značné a které vyvíjejí významný cenový tlak.

                  (126)

                  V důsledku toho by se hospodářská situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně zhoršila, což by vedlo k významným ztrátám objemu prodeje a podílu na trhu a pravděpodobně ke ztrátám.

                  (127)

                  Naopak zachování opatření by výrobnímu odvětví Unie umožnilo upevnit jeho nedávno dosaženou pozitivní hospodářskou situaci.

            7.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

                  (128)

                  Komise v počáteční fázi kontaktovala dvanáct známých dovozců a devět známých uživatelů. Žádný z dovozců neodpověděl na formulář pro výběr vzorku ani nevznesl žádné připomínky. Stejně tak žádný z uživatelů se nepřihlásil ani nevznesl žádné připomínky.

                  (129)

                  Je třeba připomenout, že v rámci šetření, které vedlo k uložení původních opatření v roce 2005, a v rámci přezkumu před pozbytím platnosti, který vedl k rozšíření těchto opatření v roce 2011, bylo zjištěno, že dopad opatření by neměl vážný účinek na dovozce/uživatele v Unii.

                  (130)

                  Vzhledem k tomu, že nebyly předloženy žádné nové důkazy, které by svědčily o odlišném závěru, Komise tedy dospěla k závěru, že zachování opatření nebude mít na dovozce ani na uživatele v Unii významný vliv.

            7.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

                  (131)

                  Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že z hlediska zájmu Unie neexistují přesvědčivé důvody, které by hovořily proti zachování konečných antidumpingových opatření uložených na dovoz ručních paletových vozíků pocházejících z ČLR.

            8.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

                  (132)

                  Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise zamýšlí zachovat antidumpingová opatření v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by výše uvedená zjištění popíraly.

                  (133)

                  Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz ručních paletových vozíků pocházejících z ČLR měla být zachována.

                  (134)

                  Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů, tj. podvozků a hydrauliky, v současnosti kódů KN ex 8427 90 00 (kódy TARIC 8427900011, 8427900013 a 8427900019) a ex 8431 20 00 (kódy TARIC 8431200011, 8431200013 a 8431200019), pocházejících z Čínské lidové republiky s rozšířením na stejný výrobek, avšak při dovozu prezentovaný s tzv. „ukazatelem váhy“, který spočívá ve vážícím mechanismu nezapracovaném do podvozku, tedy nezapracovaném do vidlic, v současné době kódů TARIC 8427900030 a 8431200050. Pro účely tohoto nařízení se ručními paletovými vozíky rozumí vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky); ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače); iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky); nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).
      2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

                  Společnost

                  Celní sazba (%)

                  Doplňkový kód TARIC

                  Zhejiang Noblelift Equipment Joint Stock Co. Ltd., 58, Jing Yi Road, Economic Development Zone, Changxing, Zhejiang Province, 31300, Čínská lidová republika

                  70,8

                  A603

                  Ningbo Logitrans Handling Equipment Co., Ltd.

                  54,1

                  A070

                  Všechny ostatní společnosti

                  70,8

                  A999

            3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
      Článek 2
      Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 29. listopadu 2017.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

         (2)  Nařízení Rady (ES) č. 1174/2005 ze dne 18. července 2005 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1).

         (3)  Nařízení Rady (ES) č. 684/2008 ze dne 17. července 2008, kterým se objasňuje oblast působnosti antidumpingových opatření uložených nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 1).

         (4)  Nařízení Rady (ES) č. 499/2009 ze dne 11. června 2009, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1174/2005 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz téhož výrobku zasílaného z Thajska bez ohledu na to, zda je deklarován jako pocházející z Thajska či nikoli (Úř. věst. L 151, 16.6.2009, s. 1).

         (5)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1008/2011 ze dne 10. října 2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky rozšířeného na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů zasílaných z Thajska, bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Thajska či nikoli, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 268, 13.10.2011, s. 1).

         (6)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 372/2013 ze dne 22. dubna 2013, kterým se na základě částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 112, 24.4.2013, s. 1).

         (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 946/2014 ze dne 4. září 2014, kterým se na základě přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1008/2011 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 265, 5.9.2014, s. 7).

         (8)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1346 ze dne 8. srpna 2016, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz nepatrně upravených ručních paletových vozíků pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 214, 9.8.2016, s. 1).

         (9)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 34, 29.1.2016, s. 15).

         (10)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 373, 12.10.2016, s. 3).

         (11)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1348 ze dne 19. července 2017 o zahájení šetření možného obcházení antidumpingových opatření uložených prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011, ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 372/2013, na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky dovozem zasílaným z Vietnamu bez ohledu na to, zda je u něj deklarován původ z Vietnamu či nikoli, a o zavedení celní evidence tohoto dovozu (Úř. věst. L 188, 20.7.2017, s. 1).

         (12)  www.trademap.org Market Analysis and Research, Mezinárodní obchodní centrum (ITC).

         (13)  Oprava prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1346 ze dne 8. srpna 2016, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 1008/2011 ve znění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 372/2013 na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz nepatrně upravených ručních paletových vozíků pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 202, 3.8.2017, s. 8).
      (14)

         Zdroj: Interaktivní webové stránky o obchodu Komise USA pro mezinárodní obchod (USITC DataWeb) (U.S. International Trade Commission Interactive Trade DataWeb (USITC DataWeb) využívající údaje z amerického Census Bureau.

         (15)  Příslušný kód zboží v databázi čínské vývozní statistiky zahrnuje i jiné výrobky, a sice „vozíky vybavené zdvihacím nebo manipulačním zařízením, nepoháněné“, které mají vyšší jednotkovou hodnotu. Používání této databáze může vést k nadhodnocení cen vývozu ručních paletových vozíků.

         (*1)  Kromě Malajsie a Vietnamu.

         Zdroj: Statistiky Eurostatu a statistiky, jež jsou k dispozici v databázi podle čl. 14 odst. 6 (pro Malajsii v roce 2014).

         (16)  Je třeba připomenout, že příslušný kód KN v databázi čínské vývozní statistiky zahrnuje i jiné výrobky, a sice „vozíky vybavené zdvihacím nebo manipulačním zařízením, nepoháněné“, které mají vyšší jednotkovou hodnotu.