title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 318/2012 ze dne 12. dubna 2012 , kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012

text:
               13.4.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 103/47

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 318/2012
   ze dne 12. dubna 2012,
   kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Výše reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2011/2012 byly stanoveny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 971/2011 (3). Tyto ceny a cla byly naposledy změněny prováděcím nařízením Komise (EU) č. 306/2012 (4).

               (2)

               Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s článkem 36 nařízení (ES) č. 951/2006.

               (3)

               Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat toto opatření co nejdříve po té, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby nařízení vstoupilo v platnost dnem zveřejnění,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 971/2011 na hospodářský rok 2011/2012 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 12. dubna 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 254, 30.9.2011, s. 12.

      (4)  Úř. věst. L 101, 11.4.2012, s. 3.

      PŘÍLOHA

         Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 13. dubna 2012

                  (v EUR)

                  Kód KN

                  Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

                  Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

                  1701 12 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  43,14

                  1,67

                  1701 13 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 13 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 14 10 (1)

                  43,14

                  0,00

                  1701 14 90 (1)

                  43,14

                  1,96

                  1701 91 00 (2)

                  47,94

                  3,09

                  1701 99 10 (2)

                  47,94

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  47,94

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,48

                  0,23

         (1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (3)  Na 1 % obsahu sacharosy.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 751/2011 ze dne 29. července 2011 , kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

text:
               30.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 198/25

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 751/2011
   ze dne 29. července 2011,
   kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) č. 728/2011 (4).

               (2)

               Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 30. července 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 29. července 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

      (4)  Úř. věst. L 194, 26.7.2011, s. 29.

      PŘÍLOHA

         Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 30. července 2011

                  (EUR)

                  Kód KN

                  Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

                  Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

                  1701 11 10 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  49,99

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  56,48

                  0,53

                  1701 99 10 (2)

                  56,48

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  56,48

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,56

                  0,19

         (1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (3)  Na 1 % obsahu sacharosy.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 459/2013 ze dne 16. května 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               17.5.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 133/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 459/2013
   ze dne 16. května 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. května 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  48,5

                  TN

                  95,6

                  TR

                  81,4

                  ZZ

                  75,2

                  0707 00 05

                  AL

                  36,9

                  MK

                  29,8

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  66,2

                  0709 93 10

                  TR

                  135,2

                  ZZ

                  135,2

                  0805 10 20

                  EG

                  54,7

                  IL

                  62,9

                  MA

                  71,8

                  TR

                  59,9

                  ZZ

                  62,3

                  0805 50 10

                  AR

                  113,5

                  TR

                  116,2

                  ZA

                  94,6

                  ZZ

                  108,1

                  0808 10 80

                  AR

                  129,7

                  BR

                  91,6

                  CL

                  115,2

                  CN

                  71,7

                  MK

                  55,3

                  NZ

                  153,6

                  US

                  187,5

                  ZA

                  117,2

                  ZZ

                  115,2

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 343/2014 ze dne 2. dubna 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               3.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 100/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 343/2014
   ze dne 2. dubna 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 2. dubna 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  57,3

                  TN

                  105,1

                  TR

                  88,4

                  ZZ

                  83,6

                  0707 00 05

                  EG

                  170,1

                  MA

                  39,8

                  TR

                  129,4

                  ZZ

                  113,1

                  0709 91 00

                  TN

                  118,0

                  ZZ

                  118,0

                  0709 93 10

                  MA

                  66,1

                  TR

                  122,7

                  ZZ

                  94,4

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  IL

                  67,2

                  MA

                  49,0

                  TN

                  52,5

                  TR

                  61,8

                  ZA

                  60,4

                  ZZ

                  56,5

                  0805 50 10

                  TR

                  64,4

                  ZZ

                  64,4

                  0808 10 80

                  AR

                  90,3

                  BR

                  90,6

                  CL

                  101,5

                  CN

                  84,5

                  EG

                  89,4

                  MK

                  30,8

                  US

                  191,2

                  ZZ

                  96,9

                  0808 30 90

                  AR

                  108,3

                  CL

                  169,7

                  US

                  211,1

                  ZA

                  96,2

                  ZZ

                  146,3

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1193 ze dne 20. července 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               21.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 193/128

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1193
   ze dne 20. července 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. července 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  29,8

                  MA

                  177,7

                  MK

                  48,3

                  ZZ

                  85,3

                  0707 00 05

                  TR

                  137,2

                  ZZ

                  137,2

                  0709 93 10

                  AR

                  73,3

                  TR

                  119,4

                  ZZ

                  96,4

                  0805 50 10

                  AR

                  132,5

                  LB

                  87,7

                  TR

                  109,0

                  UY

                  138,8

                  ZA

                  137,4

                  ZZ

                  121,1

                  0808 10 80

                  AR

                  95,4

                  BR

                  102,7

                  CH

                  142,8

                  CL

                  134,5

                  NZ

                  151,4

                  US

                  151,6

                  UY

                  155,7

                  ZA

                  121,0

                  ZZ

                  131,9

                  0808 30 90

                  AR

                  98,8

                  CL

                  140,6

                  NZ

                  307,3

                  ZA

                  121,5

                  ZZ

                  167,1

                  0809 10 00

                  TR

                  244,6

                  ZZ

                  244,6

                  0809 29 00

                  CA

                  1 187,7

                  TR

                  229,1

                  ZZ

                  708,4

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  TR

                  142,5

                  ZZ

                  142,5

                  0809 40 05

                  BA

                  77,4

                  IL

                  133,1

                  ZZ

                  105,3

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 500/2011 ze dne 20. května 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               21.5.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 134/20

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 500/2011
   ze dne 20. května 2011
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 21. května 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. května 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kódy třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  JO

                  50,2

                  MA

                  40,8

                  TN

                  91,1

                  TR

                  89,8

                  ZZ

                  68,0

                  0707 00 05

                  TR

                  108,9

                  ZZ

                  108,9

                  0709 90 70

                  MA

                  86,8

                  TR

                  120,8

                  ZZ

                  103,8

                  0709 90 80

                  EC

                  23,2

                  ZZ

                  23,2

                  0805 10 20

                  EG

                  56,8

                  IL

                  59,0

                  MA

                  49,2

                  TR

                  74,4

                  ZZ

                  59,9

                  0805 50 10

                  AR

                  72,2

                  TR

                  76,7

                  ZA

                  112,0

                  ZZ

                  87,0

                  0808 10 80

                  AR

                  113,9

                  BR

                  76,6

                  CA

                  108,5

                  CL

                  82,7

                  CN

                  108,5

                  CR

                  69,1

                  NZ

                  106,2

                  US

                  125,9

                  UY

                  60,0

                  ZA

                  85,3

                  ZZ

                  93,7

         (1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/724 ze dne 24. dubna 2017, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

text:
               25.4.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 107/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/724
   ze dne 24. dubna 2017,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platná opatření

               (1)

               Prováděcím nařízením Rady (EU) č. 248/2011 (2) bylo uloženo konečné antidumpingové clo na dovoz některých výrobků z nekonečných skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). Toto clo vycházelo z úrovně pro odstranění újmy a pohybovalo se mezi 7,3 % a 13,8 %.

               (2)

               Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1379/2014 (3) Komise v důsledku antisubvenčního šetření a částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření změnila původní antidumpingové clo v rozmezí 0 % až 19,9 % a uložila dodatečné vyrovnávací clo pohybující se mezi 4,9 % a 10,3 %.

               (3)

               Výsledná kombinovaná vyrovnávací a antidumpingová opatření v podobě valorického cla (ad valorem) se tudíž pohybovala mezi 4,9 % a 30,2 %.

         1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (4)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (5)

               Žádost podalo dne 14. prosince 2015 Evropské sdružení výrobců skleněných vláken (APFE) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v Unii.

               (6)

               Žádost je odůvodněna tím, že pokud by antidumpingová opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvání dumpingu a obnovení újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie.

         1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (7)

               Komise poté, co zjistila, že existují dostatečné důkazy pro zahájení přezkumu, zahájila v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení dne 15. března 2016 přezkum před pozbytím platnosti (4).

         1.4.   Zúčastněné strany

               (8)

               V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se šetření zúčastnily. Kromě toho Komise výslovně informovala APFE, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a orgány v ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich zahájení šetření týká, a vyzvala je, aby se šetření zúčastnili.

               (9)

               V oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise uvedla, že uvažuje o Turecku jako o třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Komise rovněž uvedla, že podle informací, které má k dispozici, se mohou další výrobci, kteří působí v podmínkách tržního hospodářství, nacházet mimo jiné v Egyptě, Malajsii a na Tchaj-wanu.

               (10)

               Komise zaslala oznámení orgánům Egypta, Japonska, Malajsie, Tchaj-wanu, Turecka a USA, přičemž je informovala o zahájení šetření a požádala je o informace o výrobě a prodeji některých výrobků z nekonečných skleněných vláken v těchto zemích. Všem známým výrobcům byl následně zaslán dopis s žádostí o spolupráci na přezkumu a byl přiložen i dotazník.

               (11)

               Zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         1.5.   Výběr vzorku

               (12)

               V oznámení o zahájení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

         Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

               (13)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce a sdružení v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení. Kromě toho Komise požádala orgány ČLR, aby určily nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (14)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo pět vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise původně navrhla vzorek tří vyvážejících výrobců na základě největšího objemu vývozu, který může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán.

               (15)

               Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány ČLR konzultováni ohledně výběru vzorku. Žádné připomínky nebyly vzneseny.

               (16)

               Krátce po obdržení dotazníku ukončila největší ze tří společností, které byly zařazeny do vzorku, spolupráci. Komise ji nahradila dalším největším vyvážejícím výrobcem v pořadí podle objemu vývozu.

         Výběr vzorku výrobců v Unii

               (17)

               V oznámení o zahájení Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek na základě největšího objemu prodeje obdobného výrobku na trhu Unie.

               (18)

               Tento vzorek sestával ze tří skupin společností, jejichž výrobní závody se nacházejí v Belgii, Francii, Itálii a na Slovensku a představují kolem 74 % celkového prodeje na trhu Unie. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly. Komise tedy dospěla k názoru, že tento vzorek je pro toto výrobní odvětví Unie reprezentativní.

         Výběr vzorku dovozců

               (19)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení.

               (20)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo osm dovozců. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala na základě největšího objemu dovozu do Unie jako vzorek tři dovozce. V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými dovozci. Žádné připomínky nebyly vzneseny.

         1.6.   Odpovědi na dotazník

               (21)

               Komise rozeslala dotazníky třem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, třem dovozcům zařazeným do vzorku, třem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a známým vyvážejícím výrobcům v Egyptě, Japonsku, Malajsii, na Tchaj-wanu, v Turecku a v USA.

               (22)

               Odpovědi na dotazník byly obdrženy od tří výrobců v Unii, dvou dovozců a tří výrobců v Japonsku, Malajsii a Turecku. Žádný z čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku odpověď na dotazník nepředložil.

               (23)

               Komise dotazníky rozeslala 64 známým uživatelům a obdržela 19 odpovědí.

         1.7.   Inspekce na místě

               (24)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala pro účely tohoto šetření za nezbytné. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                           Výrobci v Unii

                                       —

                                       3B Fibreglass SPRL, Belgie,

                                       —

                                       European Owens Corning Fibreglass SPRL, Belgie,

                                       —

                                       Johns Manville Slovakia a.s., Slovensko.

                           b)

                           Vyvážející výrobce ve srovnatelné zemi

                                       —

                                       Nippon Electric Glass Co., Ltd., Japonsko.

         1.8.   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (25)

               Šetření, které se týkalo pravděpodobnosti přetrvání dumpingu, zahrnovalo období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

               (26)

               Přezkum tendencí, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti obnovení újmy, se týkal období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (27)

               Dotčeným výrobkem je střiž ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm; pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohože vyrobené z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 pocházející z ČLR.

               (28)

               Dotčený výrobek je surovinou nejčastěji využívanou k vyztužení termoplastických a termosetových pryskyřic v průmyslu kompozitních materiálů. Výsledné kompozitní materiály (materiály vyztužené nekonečnými skleněnými vlákny) jsou využívány v celé řadě odvětví: doprava (automobilová, námořní, letecká, vojenská), elektrický a elektronický průmysl, větrná energie, stavebnictví, při výrobě nádrží a trubek, při výrobě spotřebního zboží atd.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (29)

               Šetření prokázalo, že následující výrobky mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti, jakož i stejná základní použití:

                           a)

                           dotčený výrobek;

                           b)

                           výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu Japonska, které posloužilo jako srovnatelná země;

                           c)

                           výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

               (30)

               Komise proto rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   DUMPING

   3.1.   Pravděpodobnost obnovení nebo přetrvání dumpingu

               (31)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise zkoumala, zda v současné době dochází k dumpingu a zda je pravděpodobné, že dumping přetrvá nebo se obnoví, pokud by platná opatření vůči dovozu z ČLR případně pozbyla platnosti.

         3.1.1.   Běžná hodnota a srovnatelná země

               (32)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel musela Komise vybrat srovnatelnou zemi.

               (33)

               Komise požádala známé vyvážející výrobce obdobného výrobku v Egyptě, Japonsku, Malajsii, na Tchaj-wanu, v Turecku a v USA o poskytnutí informací zodpovězením dotazníku týkajícího se srovnatelné země a obdržela odpovědi od tří výrobců v Japonsku, Malajsii a Turecku (5).

               (34)

               Poté, co bylo oznámení o zahájení zveřejněno, poskytlo sdružení APFE připomínky na podporu zařazení Turecka jako srovnatelné země.

               (35)

               V původním šetření v roce 2011, použila Komise Turecko jako srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty v souvislosti s ČLR. V původním šetření Komise z Turecka obdržela pouze jednu odpověď.

               (36)

               Za účelem výběru srovnatelné země Komise řádně zohlednila všechny spolehlivé informace, které jí byly poskytnuty v době výběru, a přihlédla k takovým prvkům jako například domácí prodej, velikost trhu a konkurenční prostředí na domácím trhu.

               (37)

               Domácí prodej japonského výrobce takřka zcela odpovídal typům výrobků vyvážených ČLR na úrovni kódů KN. V případě Turecka představovala úroveň odpovídajícího prodeje méně než 50 %. Pokud jde o úroveň odpovídajícího prodeje vyvážejícího výrobce na domácím trhu v Malajsii, byla tak nízká, že Komise musela Malajsii ze seznamu srovnatelných zemí vyjmout.

               (38)

               Japonský trh s obdobným výrobkem Komise odhadla jako přibližně třikrát větší než turecký trh. Komise shledala, že na japonském trhu s šesti známými místními výrobci panuje větší konkurence oproti pouze jednomu známému výrobci v Turecku. V Japonsku také neexistovala na obdobný výrobek žádná cla, zatímco v Turecku byla na dovoz z ČLR uložena cla ve výši 7 %, jakož i antidumpingová a vyrovnávací cla, přičemž uvedená cla dohromady představovala 24,5 až 35,75 %.

               (39)

               Na základě výše uvedeného Komise dospěla k závěru, že Japonsko je nejvhodnější srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

               (40)

               Po výběru Japonska Komise neobdržela žádné další připomínky týkající se srovnatelné země.

               (41)

               Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

               (42)

               Běžná hodnota byla stanovena na základě cen na domácím trhu v běžném obchodním styku spolupracujícího japonského výrobce.

         3.1.2.   Vývozní cena

               (43)

               Komise neobdržela odpověď na dotazník od žádného z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku. V důsledku nedostatečné spolupráce a na základě čl. 18 odst. 1 základního nařízení Komise informovala vyvážející výrobce v ČLR a orgány ČLR, že pokud s ní vyvážející výrobci nebudou dostatečně spolupracovat, může Komise založit svá zjištění na skutečnostech jí dostupných. Také zdůraznila, že zjištění založená na dostupných skutečnostech může být pro dotčené strany méně příznivé. Komise poté neobdržela žádnou odpověď. Stanovila proto vývozní ceny na základě dovozních statistik Eurostatu (databáze Comext), a to na úrovni relevantních kódů KN.

         3.1.3.   Srovnání

               (44)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, a to v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Úpravy v rozmezí od 0 % do 7 % byly provedeny u nákladů na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, úvěrové náklady a balení.

         3.1.4.   Dumpingové rozpětí

               (45)

               V průběhu šetření Komise stanovila, že kontrolní čísla výrobků, požadovaná v dotazníku Komise, nemohla být dána do souvislosti s kódy TARIC. Komise proto provedla srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty na základě kódů KN (7019 11 00 pro střiž (chopped strands), 7019 12 00 pro pramence (rovings) a 7019 31 00 pro rohože).

               (46)

               Na základě toho Komise zjistila dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením, na úrovni přes 70 %.

         3.2.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (47)

               V důsledku nedostatečné spolupráce a podle čl. 18 odst. 5 základního nařízení Komise použila pro své závěry informace dodané v žádosti o přezkum a informace z jiných nezávislých dostupných zdrojů – jako například zveřejněných ceníků, úředních dovozních statistik – nebo informace získané od zúčastněných stran během šetření a také informací zjištěných během předchozích šetření.

         3.2.1.   Kapacita

               (48)

               Aby stanovila možný vývoj dovozu v případě zrušení opatření, Komise analyzovala dostupné informace týkající se kapacity, výroby a spotřeby výrobků ze skleněných vláken jak na domácím trhu v ČLR, tak v případě vývozu z ČLR. Zdroje informací byly v tomto případě omezeny zejména na údaje zprostředkované APFE (6). Tyto údaje byly založeny na obchodních statistikách (vývoz/dovoz) a informacích typu business intelligence získaných od členů sdružení. Komise je ověřila porovnáním s údaji z jiných nezávislých zdrojů a nezjistila žádné další důkazy. Údaje poskytnuté sdružením APFE ohledně kapacity nebyly zúčastněnými stranami zpochybněny.

               (49)

               Celková výroba skleněných vláken v ČLR během období přezkumného šetření přesahovala domácí spotřebu o více než 700 tisíc tun, z nichž bylo přibližně 90 % bylo vyvezeno do jiných třetích zemí a přibližně 10 % do Unie. Přebytečná kapacita v ČLR se během období přezkumného šetření odhadovala na zhruba 150 tisíc tun, což odpovídá více než 15 % celkové spotřeby Unie (viz 68. bod odůvodnění níže). Podle odhadů se přebytečná kapacita v ČLR v roce 2016 více než zdvojnásobila na zhruba 300 tisíc tun, neboli 30 % celkové spotřeby Unie.

               (50)

               Navzdory této nadměrné kapacitě a předpovězenému zpomalení růstu domácí poptávky v roce 2016 čínští výrobci skleněných vláken pokračovali v budování kapacit jak v ČLR, tak v jiných třetích zemích zaměřujících se na trh Unie.

               (51)

               Z nadměrné kapacity zaznamenané v ČLR a ze srovnání se spotřebou Unie vyplývá zvýšená pravděpodobnost zásadního nárůstu dovozu v případě zrušení antidumpingových opatření.

         3.2.2.   Ceny na trhu Unie

               (52)

               Za účelem zjistit stanovení možného vývoje dovozu v případě, že budou opatření zrušena, Komise analyzovala atraktivitu unijního trhu, pokud jde o ceny.

               (53)

               Během období přezkumného šetření Komise posoudila údaje o vývozu z ČLR na úrovni kódů KN (7). Pramence jsou skleněná vlákna, u nichž byl objem vývozu z ČLR největší. Pro vývoz pramenců byl trh Unie druhým nejdůležitějším hned po USA. Ačkoli jsou ceny v celosvětovém měřítku obdobné, v Unii byly nejvyšší, a to na úrovni 1 USD za kilogram. Ceny pro USA byly pro srovnání na úrovni 0,99 USD a pro Malajsii a Indii sotva 0,85 USD za kilogram (8). Ceny pro Unii byly mezi 10 nejdůležitějšími vývozními trhy nejvyšší (9).

               (54)

               Pokud jde o střiž, trh Unie byl pátým nejdůležitějším pro vývoz z ČLR. Ceny v Unii byly výrazně vyšší v porovnání s hlavními vývozními trhy, jimiž byly v pořadí podle důležitosti USA, Korea, Japonsko a Indie.

               (55)

               Pokud jde o rohože ze skleněného vlákna, byl trh Unie nejdůležitějším a ceny pro Unii byly mezi hlavními vývozními trhy ČLR nejatraktivnější. Druhým nejvýznamnějším trhem pro rohože ze skleněného vlákna byly USA, kde byla průměrná cena o něco málo vyšší. Pro další trhy, tedy Vietnam, Indonésii, Spojené arabské emiráty (vyjmenovány v pořadí důležitosti) byla tato cena nižší nebo výrazně nižší než v Unii.

               (56)

               Komise vycházela ve výše zmíněné analýze z údajů na úrovni celního kodexu (úroveň kódu KN). Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vyvážejících výrobců Komise nedisponovala údaji na úrovni kontrolních čísel výrobku. Údaje o cenách na úrovni kontrolních čísel výrobku by byly přesnější a nebyly by vystaveny možným nepřesnostem zapříčiněným velkými rozdíly v cenách výrobků ze stejné kategorie (např. střiže o různých průměrech).

               (57)

               Dostupné skutečnosti dokazují, že ceny pro většinu jiných trhů byly během období přezkumného šetření nižší než ceny pro trh Unie. Vzhledem k atraktivitě cen na trhu Unie je pravděpodobné, že pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, bylo by značné množství zboží, jež se v současnosti prodává jiným trhům, přesměrováno na trh Unie. Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění výše, více než 600 tisíc tun bylo vyvezeno na jiné trhy, a mohlo by tedy být alespoň částečně přesměrováno na trh Unie.

               (58)

               Atraktivitu trhu Unie potvrzují i investice čínských vývozců ve třetích zemích, především v Egyptě. Odhadovaná kapacita pecí instalovaných v Egyptě byla v období přezkumného šetření 80 tisíc tun. Odhaduje se, že na konci roku 2017 dosáhne 160 tisíc tun a do roku 2019 dosáhne 200 tisíc tun (10).

               (59)

               Úroveň cen na trhu Unie a jejich důležitost pro vývoz z ČLR umožňují Komisi vyvodit, že trh Unie je pro výrobce skleněných vláken atraktivní. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, existuje vysoká pravděpodobnost, že se dovoz výrazně zvýší.

         3.2.3.   Další okolnosti

               (60)

               Řízení Komise ve věci antisubvenčního šetření v roce 2014 potvrdilo, že odvětví výroby skleněných vláken v ČLR mělo k dispozici několik pobídek, což naznačuje, že ČLR je ochotna podpořit rozšíření tohoto odvětví a jeho přítomnost na světovém trhu. Lze tedy očekávat, že pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, dojde k nárůstu vývozu na trh Unie.

               (61)

               V září roku 2016 prodloužila svá antidumpingová cla na dovoz skleněného vlákna z ČLR Indie. Turecko prodloužilo antidumpingová cla na tento dovoz v listopadu roku 2016. Existence antidumpingových cel na dalších trzích snižuje pro čínské vývozce jejich atraktivitu.

               (62)

               S ohledem na čínské cenové praktiky Komise považuje existenci antidumpingových opatření v dalších třetích zemích za další náznak dumpingových praktik čínských vyvážejících výrobců.

         3.2.4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

               (63)

               Na základě výše uvedených skutečností Komise očekává, že pokud by byla současná opatření zrušena, byl by čínský dumpingový vývoz ve větších objemech obnoven a vyvíjel by vyšší cenový tlak na trh Unie.

         4.   ÚJMA

   4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

               (64)

               V období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek v Unii sedm výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (65)

               Na základě informací týkajících se výrobního odvětví Unie, které poskytlo sdružení APFE, stanovila Komise celkovou výrobu v Unii během přezkumného šetření na přibližně 652 tisíc tun.

               (66)

               Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, Komise do vzorku vybrala výrobní závody tří výrobců v Unii, kteří představují 74 % celkového prodeje obdobného výrobku na trhu Unie a 68 % celkové výroby v Unii.

         4.2.   Spotřeba v Unii

               (67)

               Komise stanovila spotřebu v Unii i) podle objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie dle údajů poskytnutých sdružením APFE a ii) podle dovozu z třetích zemí na základě údajů Eurostatu (Comext).

               (68)

               Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                  Spotřeba v Unii (v tunách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Celková spotřeba v Unii

                           750 645

                           813 760

                           897 396

                           960 818

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              108

                              120

                              128

                              Zdroj: Údaje poskytnuté sdružením APFE, Eurostat (Comext).

               (69)

               Spotřeba v Unii v posuzovaném období výrazně stoupla. Tento nárůst značí návrat na úroveň aktivity před finanční krizí. Nárůst byl poháněn masivním rozvojem termoplastického průmyslu, jakož i podstatným zvýšením poptávky po lehkých odolných materiálech.

         4.3.   Dovoz z dotčené země

   4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

               (70)

               Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

                  Tabulka 2

                  Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Objem dovozu z ČLR

                           101 953

                           121 634

                           148 796

                           77 669

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              119

                              146

                              76

                           Podíl na trhu (%)

                           14

                           15

                           17

                           8

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              121

                              57

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (71)

               Nárůst objemu dovozu mezi lety 2012 a 2014 dokládá omezený dopad původního antidumpingového cla uloženého v roce 2011. Zvýšená opatření uložená v roce 2014 tento trend spolu se zhodnocením amerického dolaru zvrátila. Vyvážející výrobci v ČLR udávají své ceny v USD, a dovoz se tudíž se kvůli zhodnocení této měny stal pro dovozce v Unii méně atraktivní.

         4.3.2.   Dovozní ceny z dotčené země a cenové podbízení

               (72)

               Dovozní ceny stanovila Komise na základě statistických údajů Eurostatu.

               (73)

               Průměrné dovozní ceny z dotčené země do Unie se vyvíjely takto:

                  Tabulka 3

                  Dovozní ceny z ČLR (v EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Dovozní ceny (v EUR/t)

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              96

                              126

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (74)

               Průměrná cena dotčeného výrobku poklesla mezi lety 2012 a 2014 o 4 %, ale během období přezkumného šetření se pak zvýšila o 31 %.

               (75)

               Cenové podbízení během období přezkumného šetření Komise stanovila srovnáním:

               (76)

               vážených průměrných prodejních cen jednotlivých typů výrobku – jež výrobci v Unii zařazení do vzorku účtovali odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení – upravených na úroveň ceny ze závodu;

               (77)

               dovozních statistik Eurostatu podle kódů KN, založených na nákladech, pojištění a přepravném (CIF), přičemž tyto byly přiměřeně upraveny podle dovozního cla a nákladů vzniklých po dovozu.

               (78)

               Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl hypotetického obratu výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření.

               (79)

               Navzdory vzrůstu průměrné ceny čínského dovozu v roce 2015 byla tedy úroveň podbízení stanovena na 15 %.

         4.4.   Dovoz z jiných třetích zemí

   4.4.1.   Objem dovozu ze třetích zemí a podíl tohoto dovozu na trhu

               (80)

               Objem dovozu z jiných třetích zemí do Unie se vyvíjel takto:

                  Tabulka 4

                  Objem dovozu (v tunách), podíl na trhu – jiné země

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Objem dovozu z Malajsie

                           60 571

                           64 188

                           53 398

                           68 774

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              106

                              88

                              114

                           Podíl Malajsie na trhu (%)

                           8

                           8

                           6

                           7

                              Index

                              100

                              98

                              74

                              89

                           Objem dovozu z Egypta

                           0

                           0

                           12 835

                           45 516

                              Index

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                           Podíl Egypta na trhu (%)

                           0

                           0

                           1

                           5

                              Index

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                           Objem dovozu z Norska

                           33 260

                           35 255

                           35 496

                           41 619

                              Index

                              100

                              106

                              107

                              125

                           Podíl Norska na trhu (%)

                           4

                           4

                           4

                           4

                              Index

                              100

                              98

                              89

                              98

                           Objem dovozu z Turecka

                           20 940

                           17 619

                           19 252

                           19 703

                              Index

                              100

                              84

                              92

                              94

                           Podíl Turecka na trhu (%)

                           3

                           2

                           2

                           2

                              Index

                              100

                              78

                              77

                              74

                           Objem dovozu z dalších zemí

                           46 148

                           47 624

                           59 493

                           73 795

                              Index

                              100

                              103

                              129

                              160

                           Podíl jiných zemí na trhu (%)

                           6

                           6

                           7

                           8

                              Index

                              100

                              95

                              108

                              125

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (81)

               Mezi další hlavní zdroje dodávek do Unie patřily především Malajsie, Egypt, Norsko a Turecko.

               (82)

               Podíl dalších třetích zemí na trhu se v posuzovaném období zvýšil z 21 % na 26 %.

               (83)

               Nejvýznamnější byl nárůst dovozu z Egypta. V prvních letech posuzovaného období nebyl zaznamenán žádný dovoz, avšak v roce 2015 dovoz z Egypta, kam nadále značně investuje jeden velký výrobce usazený v ČLR, dosáhl 5 % podílu na trhu.

         4.4.2.   Dovozní ceny z jiných třetích zemí

               (84)

               Dovozní ceny z dalších třetích zemí se vyvíjely takto:

                  Tabulka 5

                  Dovozní ceny (v EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Dovozní ceny z Malajsie

                           999

                           946

                           918

                           941

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              92

                              94

                           Dovozní ceny z Egypta

                           —

                           —

                           823

                           997

                              Index

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                              nepoužije se

                           Dovozní ceny z Norska

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Dovozní ceny z Turecka

                           912

                           821

                           874

                           1 146

                              Index

                              100

                              90

                              96

                              126

                           Dovozní ceny z dalších zemí

                           874

                           827

                           1 206

                           1 310

                              Index

                              100

                              95

                              138

                              150

                              Zdroj: Eurostat (Comext).

               (85)

               Z porovnání podle kódů KN vyplývá, že před obdobím přezkumného šetření byly dovozní ceny z Malajsie vyšší než dovozní ceny z ČLR. Během období přezkumného šetření se malajské ceny na rozdíl od dovozních cen z jiných zemí mírně snížily.

               (86)

               Vzhledem k tomu, že norský výrobce je ve spojení s jedním výrobcem v Unii, jsou ceny z Norska do značné míry transferovými cenami mezi stranami ve spojení, a Komise je tudíž nepovažovala za spolehlivé pro smysluplného porovnání.

               (87)

               Průměrné statistické ceny nejsou ukazatelem skutečných cen, jelikož mezi různými typy výrobků existují značné cenové rozdíly a sortiment typů výrobku není znám. Pokud jde o ceny dovozu z ostatních třetích zemí, nelze tedy dojít k žádnému závěru.

         4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.5.1.   Obecné poznámky

               (88)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení účinků dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období. Jak je uvedeno v 18. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

               (89)

               Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy.

               (90)

               Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů uvedených v podnětu a v žádosti o přezkum a též v následujících podáních, a pokud to bylo možné, porovnala je se statistickými údaji. Údaje se vztahovaly na všechny výrobce v Unii.

               (91)

               Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník, obdržených od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (92)

               Údaje pro výpočet indikátorů byly pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie shledány jako reprezentativní.

               (93)

               Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

               (94)

               Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

         4.5.2.   Makroekonomické ukazatele

   4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (95)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Výroba v tunách

                           536 878

                           584 197

                           616 382

                           652 857

                              Index

                              100

                              109

                              115

                              122

                           Výrobní kapacita v tunách

                           645 229

                           690 737

                           698 182

                           725 960

                              Index

                              100

                              107

                              108

                              113

                           Využití kapacity (%)

                           83

                           85

                           88

                           90

                              Index

                              100

                              102

                              106

                              108

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník, APFE.

               (96)

               Rok 2012 se vyznačoval nízkým objemem výroby, nízkou úrovní kapacity a nízkou mírou využití kapacity. V následujících letech se objem výroby průběžně zvyšoval a kladně tak reagoval na rostoucí poptávku. V období po roce 2012 také došlo k menšímu počtu přestavby pecí. Všechny tyto faktory společně přispěly k příznivému vývoji jak kapacity samotné, tak jejího využití.

         4.5.2.2.   Objem prodeje, podíl na trhu a růst

               (97)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Objem prodeje a podíl na trhu (v tunách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Objem prodeje na trhu Unie

                           487 774

                           527 441

                           568 126

                           633 743

                              Index

                              100

                              108

                              116

                              130

                           Podíl na trhu (%)

                           65

                           65

                           63

                           66

                              Index

                              100

                              100

                              97

                              102

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník, APFE.

               (98)

               V roce 2012 byly zaznamenány nízké úrovně, ale poté se objem prodeje z důvodu narůstající poptávky průběžně zvyšoval, až v roce 2015 dosáhl 30 % zvýšení v porovnání s rokem 2012.

               (99)

               Do roku 2014 byl nicméně nárůst prodeje výrobního odvětví Unie pomalejší než vývoj spotřeby Unie, a to vzhledem k působení podbízejících cen čínského dovozu. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl mezi lety 2012 a 2014 z 65 % na 63 % a v období přezkumného šetření – poté, co byla v roce 2014 opatření zpřísněna – vzrostl na 66 %.

         4.5.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

               (100)

               Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 8

                  Zaměstnanost a produktivita

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Počet zaměstnanců

                           3 580

                           3 456

                           3 366

                           3 404

                              Index

                              100

                              97

                              94

                              95

                           Produktivita (v tunách/zaměstnanec)

                           150

                           169

                           183

                           192

                              Index

                              100

                              113

                              122

                              128

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník, APFE.

               (101)

               Zaměstnanost se snížila o 5 % mezi lety 2012 a 2015, a to navzdory kladnému vývoji během období přezkumného šetření. Restrukturalizace výrobního odvětví, jeho snaha o inovaci a optimalizaci výrobních procesů i zvýšená míra využití kapacity vedly k značnému zvýšení produktivity během posuzovaného období.

         4.5.2.4.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (102)

               Toto šetření zjistilo dumpingové rozpětí ve výši více než 70 %. Po zavedení přísnějších opatření v roce 2014 byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zmírněn. Výrobní odvětví Unie z nich začalo mít skutečný prospěch v roce 2015.

               (103)

               Kombinace zavedených opatření pomohla snížit objem čínského dovozu a umožnila výrobnímu odvětví Unie zachovat si svůj podíl na trhu. Ceny výrobního odvětví Unie nicméně zůstaly nízké a v průměru také pod úrovní z roku 2012.

               (104)

               Lze proto dojít k závěru, že výrobní odvětví Unie mělo z platných opatření prospěch a začalo se zotavovat z újmy způsobené dřívějším dumpingem ze strany čínských vyvážejících výrobců.

         4.5.3.   Mikroekonomické ukazatele

   4.5.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

               (105)

               Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku a účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 9

                  Prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Průměrná jednotková prodejní cena ze závodu pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení (v EUR/t)

                           1 107

                           1 064

                           1 059

                           1 079

                              Index

                              100

                              96

                              96

                              97

                              Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (106)

               Průměrné prodejní ceny se od roku 2012 výrazně nezměnily, ačkoli v roce 2015 v porovnání s rokem 2012 vykazovaly drobný pokles ve výši 3 %.

         4.5.3.2.   Průměrné jednotkové výrobní náklady

               (107)

               Jednotkové výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 10

                  Jednotkové výrobní náklady

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Jednotkové výrobní náklady (v EUR/t)

                           1 188

                           1 082

                           1 055

                           1 005

                              Index

                              100

                              91

                              89

                              85

                              Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (108)

               Jednotkové výrobní náklady se v průběhu posuzovaného období snížily. Tento trend lze vysvětlit nárůstem využití kapacity, což v tomto kapitálově náročném odvětví přispívá ke snižování jednotkových výrobních nákladů. Výrobní odvětví Unie také těžilo z nízkých cen surovin a energie.

         4.5.3.3.   Náklady práce

               (109)

               Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 11

                  Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance (v EUR)

                           52 316

                           53 849

                           57 443

                           59 099

                              Index

                              100

                              103

                              110

                              113

                              Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (110)

               Nárůst hodnoty průměrných nákladů práce na jednoho zaměstnance byl zapříčiněn mírným zvyšováním platů a propouštěním pracovníků s nižšími mzdami, které proběhly v rámci projektu na zvyšování efektivity u jednoho z výrobců zařazených do vzorku.

         4.5.3.4.   Zásoby

               (111)

               Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 12

                  Zásoby (v tunách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Konečný stav zásob

                           111 626

                           119 813

                           105 740

                           92 914

                              Index

                              100

                              107

                              95

                              83

                              Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (112)

               Konečný stav zásob nejprve v roce 2013 mírně vzrostl a poté se po celé posuzované období v odpovědi na zvyšující se poptávku snižoval.

               (113)

               Ke snižování stavu zásob, jež bylo zaznamenáno na konci posuzovaného období, přispělo zavedení přísnějších opatření v roce 2014.

         4.5.3.5.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

               (114)

               Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 13

                  Ziskovost

                           2012

                           2013

                           2014

                           2015 (OPŠ)

                           Ziskovost prodeje pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

                           – 13,7

                           – 3,3

                           0,4

                           8,6

                              Index

                              – 100

                              – 24

                              3

                              63

                           Peněžní tok (v tis. EUR)

                           – 25 623

                           – 17 008

                           635

                           47 361

                              Index

                              – 100

                              – 66

                              2

                              185

                           Investice (v tis. EUR)

                           39 573

                           34 088

                           41 500

                           49 664

                              Index

                              100

                              86

                              105

                              126

                           Návratnost investic (%)

                           – 10

                           – 3

                           0

                           8

                              Index

                              – 100

                              – 27

                              4

                              82

                              Zdroj: Údaje od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (115)

               Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku začala postupně zvyšovat a během období přezkumného šetření se stala kladnou.

               (116)

               Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Výrobci v Unii čelili v letech 2012 a 2013 záporným peněžním tokům. Situace se během posuzovaného období postupně zlepšovala a od roku 2014 výrobci v Unii vykazovali kladné peněžní toky.

               (117)

               Investice výrobců v Unii zařazených do vzorku měla během posuzovaného období rostoucí tendenci. S blížícím se rokem 2015 pak bylo zvýšení ještě výraznější. Investice byly do značné míry vyvolány přestavbou pecí.

               (118)

               Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se vyvíjela v souladu se ziskovostí. Její obnovení je důsledkem lepší hospodářské situace výrobního odvětví Unie na konci posuzovaného období.

               (119)

               Špatná finanční situace výrobního odvětví Unie mezi lety 2012 a 2014 omezovala jeho schopnost získávat kapitál. Výrobní odvětví Unie vyžaduje významné a dlouhodobé investice, které by umožnily pravidelnou přestavbu pecí a pokračování provozu.

         4.5.4.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

               (120)

               Rok 2012 se vyznačoval nízkou úrovní poptávky, nízkou úrovní kapacity z důvodu přestavby pecí, nízkou mírou využití kapacity, vysokými úrovněmi zásob, restrukturalizačními opatřeními a sníženými cenami zapříčiněnými předchozím dumpingem, což pro společnosti, které byly zařazeny do vzorku, společně vyústilo v masivní ztráty a peněžní odtoky.

               (121)

               Mezi lety 2012 a 2014 pak vedl značný rozvoj poptávky ke stoupajícímu prodeji, což se promítlo do zvýšení objemu výroby a nižších úrovní zásob. Kapacita a využití kapacity se zvýšily. Lepší absorpce fixních nákladů, zlepšení produktivity a deflace některých důležitých vstupů umožnila společnostem, které byly zařazeny do vzorku, výrazné snížení výrobních nákladů.

               (122)

               Původní antidumpingová opatření zavedená v roce 2011 nicméně zcela nevyvážila cenové podbízení u dovozu z Číny, který se mezi lety 2012 a 2014 zvýšil o 46 %. Tato skutečnost oslabila proces zotavování výrobního odvětví Unie.

               (123)

               V zájmu zachování svého podílu na trhu muselo výrobní odvětví Unie snášet pokračující erozi cen a v roce 2014 stěží dosáhlo hranice rentability.

               (124)

               V návaznosti na zavedení přísnějších opatření v roce 2014 se trend, pokud jde o podíl na trhu a ceny výrobního odvětví Unie, obrátil a byla zaznamenána stoupající tendence. Jednotkové výrobní náklady se dále snižovaly v důsledku zvyšujícího se objemu výroby, což výrobnímu odvětví Unie umožnilo v období přezkumného šetření dosáhnout zisku 8,6 %. Všechny ukazatele výkonnosti vstoupily do kladných hodnot a došlo i k tvorbě nových pracovních míst.

               (125)

               Jak stanovilo šetření z roku 2014, výrobní odvětví Unie dále trpělo podstatnou újmu až do září roku 2013. Škodlivé účinky dumpingového a subvencovaného dovozu pokračovaly i v roce 2014. Pouze po zavedení přísnějších opatření se výrobní odvětví Unie navrátilo k ziskovosti a došlo k tvorbě nových pracovních míst.

               (126)

               Na základě výše uvedených skutečností Komise dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie se v návaznosti na zavedení přísnějších opatření v roce 2014 částečně zotavilo z újmy způsobené dřívějším dumpingem a během období přezkumného šetření neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         4.6.   Pravděpodobnost obnovení újmy

               (127)

               Jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, odhadované nevyužívané kapacity výrobců v ČLR představovaly výraznou část celkové spotřeby Unie během období přezkumného šetření. V roce 2016 se nevyužitá kapacita v porovnání s rokem 2015 zdvojnásobila. Vzhledem k tomuto rostoucímu trendu a vysoké atraktivitě trhu Unie zmíněné v 59. bodě odůvodnění, je pravděpodobné, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň dovozu z ČLR by se znovu razantně zvýšila.

               (128)

               Jak je uvedeno v 75. bodě odůvodnění, čínský dovoz se během období přezkumného šetření nadále významně podbízel cenám výrobního odvětví Unie, a to navzdory nepříznivému vývoji směnného kurzu mezi EUR a USD.

               (129)

               Ceny skleněného vlákna se zotavily jen částečně. Ceny výrobního odvětví Unie zůstávají pod úrovní z roku 2012 a účinek přísnějších opatření z roku 2014 byl utlumen rostoucím tlakem dovozu z Egypta. Růst spotřeby Unie nyní dosáhl úrovně z doby před finanční krizí a předpokládá se, že se bude postupně zpomalovat.

               (130)

               Výrobní odvětví skleněného vlákna je odvětvím kapitálově velmi náročným. Během posuzovaného období investovali výrobci zařazení do vzorku do svých výrobních kapacit 165 milionů EUR. Ve stejném období jejich peněžní toky z provozní činnosti dosáhly pouze 5 milionů EUR. Zrušení opatření by z těchto důvodů vytvořilo jisté riziko a jisté finanční problémy, které by dále zpochybňovaly ekonomickou opodstatněnost těchto dlouhodobých investic. Výrobní odvětví Unie by bylo nuceno ukončit činnost svých pecí. To by ohrozilo jeho existenci. Toto odvětví je navíc vzhledem k vysokému podílu svých fixních nákladů velmi citlivé na kolísání objemu výroby. To znamená, že relativně malý pokles výroby by přinesl velké ztráty. Nedávné zlepšení situace ve výrobním odvětví Unie souvisí především s lepší absorpcí fixních nákladů v důsledku zvýšeného využití kapacity, což bylo možné hlavně díky zavedeným opatřením, zejména po roce 2014.

               (131)

               Kromě toho byla výkonnost výrobního odvětví Unie v posuzovaném období rovněž pozitivně ovlivněna vnějšími faktory jako například cenami energie a surovin, které byly relativně nízké. Z dlouhodobého hlediska je nepravděpodobné, že by ceny těchto vstupů na této nízké úrovni zůstaly. Nárůst těchto vstupů by měl další nepříznivý dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie.

               (132)

               Ačkoli se stav výrobního odvětví Unie v roce 2015 zlepšil, stále zůstává zranitelný a vyznačuje se přetrvávajícím poklesem cen, dále kolísáním výrobních nákladů a vysokými kapitálovými požadavky. V takové situaci by velké množství dumpingového čínského dovozu za podbízející ceny zřejmě zapříčinilo zhoršování finanční situace výrobního odvětví Unie.

               (133)

               Komise na základě těchto skutečností usoudila, že pokud by měla být antidumpingová opatření zrušena a vyrovnávací clo zůstalo na úrovni, která se již dříve ukázala jako neúčinná pro omezení velkého množství dovozu za podbízející ceny, je obnovení újmy pravděpodobné.

         5.   ZÁJEM UNIE

               (134)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda lze – navzdory zjištění, že existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu působícího újmu – jednoznačně dospět k závěru, že v tomto případě není v zájmu Unie zachovat stávající antidumpingová opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, a to včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

         5.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (135)

               Při tomto šetření došlo s výrobci v Unii k velmi široké spolupráci.

               (136)

               Výrobní odvětví Unie prokázalo, že jeho činnosti jsou životaschopné ve chvíli, kdy nejsou vystaveny nekalé konkurenci v podobě dumpingového a subvencovaného dovozu, a že platná opatření umožnila výrobnímu odvětví částečně se zotavit z újmy.

               (137)

               Zrušení opatření by rovněž s velkou pravděpodobností vedlo k zintenzivnění nekalé soutěže v podobě dumpingového čínského dovozu, což by ohrozilo pokračování činnosti výrobců v Unii.

               (138)

               Z toho tedy vyplývá, že je v zájmu výrobního odvětví Unie platná opatření zachovat.

         5.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (139)

               Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění výše, na dotazník odpovědělo osm dovozců, kteří nejsou ve spojení. Do vzorku byli zařazeni tři největší dovozci a dva z nich spolupracovali. Představovali 5 % čínského dovozu během období přezkumného šetření. Žádný z dovozců, kteří se zaregistrovali jako zúčastněné strany v tomto šetření nevyjádřil svůj postoj, ať již ve prospěch či neprospěch opatření, jež jsou předmětem přezkumu.

               (140)

               Dovozci a obchodníci mají přístup k velkému množství zdrojů dodávek uvnitř i vně Unie. Kromě toho je dotčený výrobek do značné míry standardizovaný a jeho zdroje dodávek mohou být efektivně změněny.

               (141)

               Na základě výše zmíněných skutečností Komise dospěla k názoru, že prodloužení antidumpingového cla by mělo na situaci dovozců jen dílčí dopad.

         5.3.   Zájem uživatelů

               (142)

               Výrobek, který je předmětem šetření, se používá v mnoha průmyslových odvětvích, mezi něž patří doprava (automobilová, námořní, letecká, vojenská), elektrický a elektronický průmysl, větrná energie či stavebnictví, a používá se i při výrobě nádrží a trubek nebo spotřebního zboží. Spolupráci navázala široká škála uživatelů.

               (143)

               Na dotazník Komise odpovědělo 19 ze 64 uživatelů, kteří se přihlásili jako zúčastněné strany. Tito představovali asi 10 % celkové spotřeby v Unii.

               (144)

               Proti prodloužení opatření se vyjádřilo 14 společností, tři se vyjádřily pro zachování opatření a dvě se zdržely. Nesouhlas s opatřeními vyjádřilo jedno sdružení uživatelů.

               (145)

               Několik uživatelů tvrdilo, že platná opatření vedou k situaci, kdy navazující výrobky nejsou v porovnání se stejnými výrobky vyrobenými v Asii konkurenceschopné. Dále také tvrdili, že nejsou schopni absorbovat odpovídající zvýšení nákladů ani převést toto zvýšení na zákazníky.

               (146)

               Po zavedení přísnějších opatření v roce 2014 Komise zvýšila úroveň cla uloženého na dotčený výrobek na přibližně dvojnásobek původního antidumpingového cla. Komise usoudila, že dopad takového zvýšení by nepřekročil jeden procentní bod ziskovosti pro uživatelská odvětví, ačkoli uznala, že některá průmyslová odvětví jsou v této souvislosti náchylnější než jiná.

               (147)

               Tyto skutečnosti potvrdilo i stávající šetření. Údaje poskytnuté spolupracujícími uživateli skutečně ukazují, že cena skleněných vláken se mezi lety 2014 a 2015 bez ohledu na jejich původ zvýšila o množství představující 0,5 % obratu těchto uživatelů. Mezitím se zvýšil obrat, zisk a počet pracovních míst souvisejících s dotčeným výrobkem. Jen dvě společnosti vykázaly pokles obratu a zaměstnanosti a čtyři společnosti vykázaly pokles zisku.

               (148)

               Někteří uživatelé rovněž tvrdili, že výrobní odvětví Unie nemá dostatečnou výrobní kapacitu, aby uspokojilo poptávku v Unii, svou kapacitu nezvyšuje a není konkurenceschopné, protože disponuje starším vybavením a vyššími náklady na energii a pracovní sílu.

               (149)

               Ze šetření vyplynulo, že tato tvrzení nejsou oprávněná. Jak je popsáno v předchozích bodech odůvodnění, výrobní odvětví Unie značným způsobem investovalo, zlepšovalo svou produktivitu a zvyšovalo svou výrobní kapacitu navzdory dlouhotrvajícímu ztrátovému období, které skončilo v roce 2014, a to po zavedení přísnějších opatření v témže roce. Další rozšíření kapacity vyžaduje dlouhodobé kapitálové závazky, které jsou zase závislé na zachování rovných podmínek, při nichž mohou konkurenceschopní výrobci očekávat přiměřenou návratnost investic.

               (150)

               I přes zavedení přísnějších opatření mezi lety 2014 a 2015 se spotřeba v Unii i nadále rozvíjela stejným tempem jako v předchozích letech. Vedle ČLR existují koneckonců také alternativní zdroje dodávek ze zemí, jako je Bahrajn, Egypt, Japonsko, Malajsie a USA. Během posuzovaného období dovoz z ČLR téměř nikdy nepřekročil polovinu celkového dovozu z třetích zemí a jeho podíl na trhu v roce 2014 kulminoval na 17 % celkové spotřeby Unie. V každém případě účelem antidumpingového a antisubvenčního cla není zastavit dovoz z Číny do Unie, ale zajistit, aby si tento dovoz s jinými zdroji dodávek konkuroval za rovných podmínek.

               (151)

               Na základě výše zmíněných skutečností Komise dospěla k názoru, že prodloužení antidumpingového cla by mělo na situaci uživatelů jen dílčí dopad.

         5.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

               (152)

               Zrušení opatření by na výrobce v Unii mělo významný negativní dopad.

               (153)

               Prodloužení antidumpingového cla by na dovozce, kteří zůstali nestranní, mělo jen omezený dopad.

               (154)

               Ačkoli je činnost některých uživatelů vystavena nárůstu nákladů na dotčený a obdobný výrobek, šetření potvrdilo, že opatření měla jen omezený dopad na celkovou výkonnost uživatelských odvětví.

               (155)

               Komise proto dospěla k závěru, že celkově neexistují přesvědčivé důvody proti pokračování stávajících antidumpingových opatření na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.

         6.   ZÁVĚR A POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

               (156)

               Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo antidumpingová opatření zachovat v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Pouze jedna zúčastněná strana, a to stěžovatel, se přihlásila po poskytnutí informací a vyjádřila svůj souhlas se závěry Komise a jejím návrhem zachovat antidumpingová opatření v platnosti.

               (157)

               Z výše uvedených úvah vyplývá, že v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých nekonečných skleněných vláken pocházejících z ČLR, uložená prováděcím nařízením (EU) č. 248/2011 a naposledy pozměněná prováděcím nařízením (EU) č. 1379/2014, měla být zachována.

               (158)

               Výbor zřízený čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz střiže ze skleněných vláken o délce nejvýše 50 mm, pramence skleněných vláken, s výjimkou pramenců skleněných vláken, které jsou impregnovány a povrstveny a mají ztrátu žíháním více než 3 % (jak je stanoveno v normě ISO 1887); a rohoží vyrobených z nekonečných skleněných vláken, s výjimkou rohoží ze skleněné vlny, v současnosti kódů KN 7019 11 00, ex 7019 12 00 (kódy TARIC 7019120021, 7019120022, 7019120023, 7019120025, 7019120039) a 7019 31 00 a pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazby konečného antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

               Společnost

               Konečné antidumpingové clo (v %)

               Doplňkový kód TARIC

               Jushi Group Co., Ltd; Jushi Group Chengdu Co., Ltd; Jushi Group Jiujiang Co., Ltd

               14,5

               B990

               Changzhou New Changhai Fiberglass Co., Ltd; Jiangsu Changhai Composite Materials Holding Co., Ltd; Changzhou Tianma Group Co., Ltd

               0

               A983

               Chongqing Polycomp International Corporation

               19,9

               B991

               Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

               15,9

               Všechny ostatní společnosti

               19,9

               A999

         3.   Uplatnění individuálních sazeb antidumpingového cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. dubna 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Úř. věst. L 67, 15.3.2011, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22.

      (4)  Úř. věst. C 99, 15.3.2016, s. 10.

      (5)  Japonsko, Nippon Electric Glass Co., Ltd (Japonsko), Malajsie, Nippon Electric Glass (Malajsie) a CAM ELYAF SANAYİİ A.Ș. (Turecko).

      (6)  Údaje poskytnuté APFE v říjnu 2016, které vychází z prezentace „Stav evropského trhu a nabídky“ („European Market and Supply Situation“).

      (7)  Informace o cenách jsou založeny na celních statistikách.

      (8)  Objem vývozu z ČLR během OPŠ se pohyboval kolem 111 tisíc tun do USA, 78 tisíc tun do Unie, 16 tisíc tun do Malajsie a 14 tisíc tun do Indie.

      (9)  V pořadí důležitosti: USA, EU, Saúdská Arábie, Jižní Korea, Spojené arabské emiráty, Kanada, Thajsko, Japonsko, Malajsie a Indie.

      (10)  Údaje poskytnuté APFE v říjnu 2016, které vychází z prezentace „Stav evropského trhu a nabídky“ („European Market and Supply Situation“).

      PŘÍLOHA I
      Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku:

                  Název

                  Doplňkový kód TARIC

                  Taishan Fiberglass Inc.;
                  PPG Sinoma Jinjing Fiber Glass Company Ltd

                  B992

                  Xingtai Jinniu Fiberglass Co., Ltd

                  B993

                  Weiyuan Huayuan Composite Material Co., Ltd

                  B994

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

                  B995

                  Glasstex Fiberglass Materials Corp.

                  B996

      PŘÍLOHA II
      Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

                  1.

                  Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který vystavil obchodní fakturu.

                  2.

                  Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) výrobků z nekonečných skleněných vláken prodaných na vývoz do Evropské unie, pro které byla vystavena tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v ČLR. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

                  3.

                  Datum a podpis