title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1425 ze dne 24. srpna 2015, kterým se zakazují rybolovné činnosti pro plavidla lovící košelkovými nevody plující pod vlajkou Chorvatska, Francie, Itálie, Malty a Španělska nebo zaregistrovaná v uvedených zemích, která loví tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři

text:
               26.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 223/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1425
   ze dne 24. srpna 2015,
   kterým se zakazují rybolovné činnosti pro plavidla lovící košelkovými nevody plující pod vlajkou Chorvatska, Francie, Itálie, Malty a Španělska nebo zaregistrovaná v uvedených zemích, která loví tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky (1), a zejména na čl. 36 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Rady (EU) 2015/104 (2), stanoví množství tuňáka obecného, které může být v roce 2015 odloveno rybářskými plavidly a pastmi Evropské unie v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři.

               (2)

               Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 (3) požaduje, aby členské státy sdělily Komisi jednotlivé kvóty přidělené svým plavidlům o délce přesahující 24 metrů. V případě plavidel provádějících odlov, jejichž délka nepřesahuje 24 metrů, a pastí musí členské státy informovat Komisi alespoň o kvótě přidělené organizacím producentů nebo skupinám plavidel, která loví s podobným lovným zařízením.

               (3)

               Cílem společné rybářské politiky je zajistit dlouhodobou životaschopnost odvětví rybolovu udržitelným využíváním živých vodních zdrojů na základě preventivního přístupu.

               (4)

               Pokud Komise na základě informací poskytnutých členskými státy a dalších informací, které má k dispozici, zjistí, že rybolovná práva pro Evropskou unii, členský stát nebo skupinu členských států jsou považována za vyčerpaná pro jedno nebo více lovných zařízení či loďstev, v souladu s čl. 36 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 o tom vyrozumí dotyčné členské státy a zakáže rybolovné činnosti pro příslušnou oblast, lovné zařízení, populaci, skupinu populací nebo loďstvo, kterých se dotyčné rybolovné činnosti týkají.

               (5)

               Podle informací, jež má Komise k dispozici, byla rybolovná práva pro tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři přidělená plavidlům lovícím košelkovými nevody plujícím pod vlajkou Chorvatska, Francie, Itálie, Malty a Španělska nebo zaregistrovaným v uvedených zemích vyčerpána.

               (6)

               Dne 10. a 24. června 2015 informovalo Chorvatsko Komisi o skutečnosti, že uvalilo zákaz rybolovných činností na svých devět plavidel lovících košelkovými nevody, která v roce 2015 působí v rybolovu tuňáka obecného: od 10. června 2015 na čtyři plavidla, od 20. června 2015 na dvě plavidla a od 24. června 2015 na tři plavidla, což vedlo k zákazu veškerých činností od 24:00 hodin dne 24. června 2015.

               (7)

               Dne 1., 4. a 9. června 2015 informovala Francie Komisi o skutečnosti, že uvalila zákaz rybolovných činností na svých 17 plavidel lovících košelkovými nevody, která v roce 2015 působí v rybolovu tuňáka obecného: od 1. června 2015 na 12 plavidel, od 4. června 2015 na tři plavidla a od 9. června 2015 na dvě plavidla, což vedlo k zákazu veškerých činností od 10:02 hodin dne 9. června 2015.

               (8)

               Dne 30. května 2015, 1. a 10. června 2015 informovala Itálie Komisi o skutečnosti, že uvalila zákaz rybolovných činností na svých 12 plavidel lovících košelkovými nevody, která v roce 2015 působí v rybolovu tuňáka obecného: od 30. května 2015 na čtyři plavidla, od 1. června 2015 na sedm plavidel a od 10. června 2015 na zbývající plavidla, což vedlo k zákazu veškerých činností od 11:21 hodin dne 10. června 2015.

               (9)

               Dne 3. července 2015 informovala Malta Komisi o skutečnosti, že od 08:00 hodin dne 10. června 2015 uvalila na své plavidlo lovící košelkovými nevody, které v roce 2015 působí v rybolovu tuňáka obecného, zákaz rybolovných činností.

               (10)

               Dne 28. května 2015, 1. června 2015 a 1. července 2015 informovalo Španělsko Komisi o skutečnosti, že uvalilo zákaz rybolovných činností na svých šest plavidel lovících košelkovými nevody, která v roce 2015 působí v rybolovu tuňáka obecného: od 28. května 2015 na jedno plavidlo, od 1. června 2015 na čtyři plavidla a od 8. června 2015 na zbývající plavidla, což vedlo k zákazu veškerých činností od 15:00 hodin dne 8. června 2015.

               (11)

               Aniž jsou dotčena výše uvedená opatření Chorvatska, Francie, Itálie, Malty a Španělska, je třeba, aby Komise potvrdila zákaz rybolovu tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři plavidly lovícími košelkovými nevody plujícími pod vlajkou dotyčných členských států EU nebo zaregistrovanými v těchto státech s účinkem nejpozději od 24:00 hodin dne 24. června 2015 pro Chorvatsko, s účinkem nejpozději od 10:02 hodin dne 9. června 2015 pro Francii, s účinkem nejpozději od 11:21 hodin dne 10. června 2015 pro Itálii, s účinkem nejpozději od 08:00 hodin dne 10. června 2015 pro Maltu a s účinkem nejpozději od 15:00 hodin dne 8. června 2015 pro Španělsko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři plavidly lovícími košelkovými nevody plujícími pod vlajkou Chorvatska či zaregistrovanými v Chorvatsku se zakazuje nejpozději od 24:00 hodin dne 24. června 2015.
   Tuňák obecný odlovený těmito plavidly nesmí být od uvedeného dne uchováván na plavidle, umísťován do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, překládán, přesunován nebo vykládán.
   Článek 2
   Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři plavidly lovícími košelkovými nevody plujícími pod vlajkou Francie či zaregistrovanými ve Francii se zakazuje nejpozději od 10:02 hodin dne 9. června 2015.
   Tuňák obecný odlovený těmito plavidly nesmí být od uvedeného dne uchováván na plavidle, umísťován do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, překládán, přesunován nebo vykládán.
   Článek 3
   Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři plavidly lovícími košelkovými nevody plujícími pod vlajkou Itálie či zaregistrovanými v Itálii se zakazuje nejpozději od 11:21 hodin dne 10. června 2015.
   Tuňák obecný odlovený těmito plavidly nesmí být od uvedeného dne uchováván na plavidle, umísťován do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, překládán, přesunován nebo vykládán.
   Článek 4
   Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři plavidly lovícími košelkovými nevody plujícími pod vlajkou Malty nebo zaregistrovanými na Maltě se zakazuje od 08:00 hodin dne 10. června 2015.
   Tuňák obecný odlovený těmito plavidly nesmí být od uvedeného dne uchováván na plavidle, umísťován do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, překládán, přesunován nebo vykládán.
   Článek 5
   Rybolov tuňáka obecného v Atlantském oceánu východně od 45° západní délky a ve Středozemním moři plavidly lovícími košelkovými nevody plujícími pod vlajkou Španělska či zaregistrovanými ve Španělsku se zakazuje nejpozději od 15:00 hodin dne 8. června 2015.
   Tuňák obecný odlovený těmito plavidly nesmí být od uvedeného dne uchováván na plavidle, umísťován do klecí pro účely výkrmu nebo chovu, překládán, přesunován nebo vykládán.
   Článek 6
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. srpna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EU) 2015/104 ze dne 19. ledna 2015, kterým se pro rok 2015 stanoví rybolovná práva ve vodách Unie a rybolovná práva, jimiž disponují plavidla Unie v některých vodách mimo Unii, pro některé rybí populace a skupiny rybích populací, kterým se mění nařízení (EU) č. 43/2014 a kterým se zrušuje nařízení (EU) č. 779/2014 (Úř. věst. L 22, 28.1.2015, s. 1).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 302/2009 ze dne 6. dubna 2009 o víceletém plánu obnovy populace tuňáka obecného ve východním Atlantiku a Středozemním moři, o změně nařízení (ES) č. 43/2009 a o zrušení nařízení (ES) č. 1559/2007 (Úř. věst. L 96, 15.4.2009, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 670/2014 ze dne 18. června 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               19.6.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 179/66

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 670/2014
   ze dne 18. června 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 18. června 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  70,1

                  TR

                  88,1

                  ZZ

                  79,1

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,9

                  ZZ

                  68,3

                  0709 93 10

                  TR

                  108,5

                  ZZ

                  108,5

                  0805 50 10

                  AR

                  96,3

                  TR

                  125,4

                  ZA

                  114,6

                  ZZ

                  112,1

                  0808 10 80

                  AR

                  104,0

                  BR

                  81,9

                  CA

                  102,6

                  CL

                  103,9

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  139,0

                  US

                  223,4

                  ZA

                  130,2

                  ZZ

                  126,9

                  0809 10 00

                  TR

                  253,2

                  ZZ

                  253,2

                  0809 29 00

                  TR

                  314,0

                  ZZ

                  314,0

                  0809 30

                  MA

                  135,6

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  111,7

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1343 ze dne 5. srpna 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               6.8.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 213/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1343
   ze dne 5. srpna 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 5. srpna 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  170,6

                  ZZ

                  170,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  132,0

                  ZZ

                  132,0

                  0805 50 10

                  AR

                  193,0

                  CL

                  145,2

                  MA

                  157,0

                  TR

                  157,0

                  UY

                  87,8

                  ZA

                  176,7

                  ZZ

                  152,8

                  0806 10 10

                  BR

                  163,2

                  EG

                  220,8

                  MA

                  180,8

                  TR

                  167,5

                  ZZ

                  183,1

                  0808 10 80

                  AR

                  115,5

                  BR

                  102,1

                  CL

                  137,5

                  CN

                  137,7

                  NZ

                  134,9

                  PE

                  106,8

                  US

                  143,6

                  ZA

                  96,8

                  ZZ

                  121,9

                  0808 30 90

                  AR

                  101,6

                  CL

                  126,5

                  NZ

                  141,8

                  TR

                  149,7

                  ZA

                  121,4

                  ZZ

                  128,2

                  0809 29 00

                  CA

                  331,3

                  TR

                  242,9

                  ZZ

                  287,1

                  0809 30 10 , 0809 30 90

                  TR

                  142,2

                  ZZ

                  142,2

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 405/2011 ze dne 19. dubna 2011 , kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie

text:
               28.4.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 108/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 405/2011
   ze dne 19. dubna 2011,
   kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých tyčí a prutů z nerezavějící oceli pocházejících z Indie

      RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   ŘÍZENÍ

   1.1   Prozatímní opatření

               (1)

               Komise uložila prostřednictvím nařízení (EU) č. 1261/2010 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní vyrovnávací clo na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie.

               (2)

               Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 15. února 2010 podala Evropská federace průmyslu železa a oceli (Eurofer) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých tyčí z nerezavějící oceli v Unii.

               (3)

               Jak je stanoveno ve 23. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření ohledně subvencování a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Průzkum trendů významných pro posouzení újmy se týkal období od roku 2007 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         1.2   Následný postup

               (4)

               Po sdělení nejdůležitějších skutečností a úvah, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních vyrovnávacích opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se k prozatímním zjištěním písemně vyjádřila řada zúčastněných stran. Strany, které o to požádaly, dostaly možnost slyšení. Komise nadále shromažďovala veškeré informace, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a případně zohledněny.

               (5)

               Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, z nichž vycházel záměr doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz některých tyčí z nerezavějící oceli pocházejících z Indie a konečný výběr částek zajištěných v podobě prozatímního cla. Po tomto konečném poskytnutí informací byla stranám ponechána lhůta, ve které mohly zaujmout stanovisko.

         1.3   Strany dotčené řízením

               (6)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se stran dotčených daným řízením, potvrzují se 5. až 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1   Dotčený výrobek

               (7)

               Je třeba připomenout, že, jak uvádí 24. bod odůvodnění prozatímního nařízení, za „dotčený výrobek“ byly určeny tyče a pruty z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracované, jiné než tyče a pruty s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházející z Indie, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.

               (8)

               Jeden vyvážející výrobce z Indie uvedl, že tyče z nerezavějící oceli s kruhovým příčným průřezem o průměru menším než 80 mm, které však nejsou v rozmezí tolerance H6 až H11, by měly být vyloučeny z šetření, protože se na ně nevztahuje definice výrobku.

               (9)

               Toto tvrzení bylo odmítnuto, neboť v definici výrobku se na toleranci neodkazuje. Kontrolní číslo výrobku (PCN) v dotazníku sice obsahuje položku výlučně určenou pro tolerance v rozmezí H6 až H11, ta je však uvedena pouze pro účely srovnání a pro výrobek, jenž je předmětem šetření, nemá závazné důsledky. Z toho důvodu se dospělo k názoru, že výrobky, které nejsou v rozmezí tolerance H6 až H11, by neměly být z šetření vyloučeny.

               (10)

               Je třeba poznamenat, že výrobky, které nejsou v rozmezí tolerance H6 až H11, byly pro výpočet prozatímního rozpětí subvencování a újmy zohledněny.

         2.2   Obdobný výrobek

               (11)

               Jelikož k obdobnému výrobku nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 25. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.   SUBVENCOVÁNÍ

   3.1   Úvod

               (12)

               Ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se odkazuje na tyto režimy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:

                           a)

                           režim „Kniha celních nároků“;

                           b)

                           režim předběžného povolení;

                           c)

                           režim podpory vývozu kapitálového zboží;

                           d)

                           režim pro subjekty orientované na vývoz;

                           e)

                           režim vývozních úvěrů.

               (13)

               Výrobní odvětví Unie vyjádřilo pochybnosti o tom, zda Komise neopomněla zohlednit řadu programů subvencí. Odvětví tak dospělo k názoru, že subvence, které indičtí výrobci podle šetření obdrželi, byly podhodnoceny.

               (14)

               V reakci na tuto skutečnost je nutné poznamenat, že podnět obsahoval velký počet národních a místních režimů subvencí, které byly zahrnuty do dotazníku pro vyvážející výrobce v Indii a prošetřeny Komisí. Avšak pouze v případě programů uvedených výše ve 12. bodě odůvodnění bylo shledáno, že vyvážející výrobci, jichž se šetření týkalo a již byli zařazeni do vzorku, obdrželi subvence.

               (15)

               Výrobní odvětví Unie také tvrdilo, že závěry Komise odporují závěru ministerstva obchodu USA (US DOC), které v nedávném řízení o uložení vyrovnávacího cla týkajícího se vývozu oceli z Indie zjistilo daleko vyšší subvence. K tomu je však třeba poznamenat, že se tyto závěry týkají jiného výrobku a jiného vyšetřovacího období. Toto tvrzení se proto zamítá.

               (16)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky, potvrzují se 26. až 28. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.2   Režim „Kniha celních nároků“ (dále jen „KCN“)

               (17)

               Několik stran tvrdilo, že režim KCN by neměl být považován za napadnutelné subvence, neboť účelem tohoto režimu je vyrovnat dovozní cla. Jak je vysvětleno ve 38. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento režim nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož nesplňuje pravidla stanovená v příloze I písm. i), v příloze II (definice a pravidla navracení) a příloze III (definice a pravidla navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Zejména jde o to, že vývozce nemá žádnou povinnost bezcelně dovezené zboží při výrobním procesu skutečně spotřebovat a výše kreditu není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitým vstupům. Navíc neexistuje žádný systém nebo postup pro potvrzení, které vstupy jsou spotřebovávány při procesu výroby vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu KCN bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří obstarávají veškeré vstupy na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy, mají nárok na čerpání výhod v rámci režimu KCN. Tato tvrzení se proto zamítají.

               (18)

               Pokud jde o prodej licence KCN, jedna strana tvrdila, že skutečná prodejní cena nedosahovala hodnoty licence a výhoda proto byla menší. V této souvislosti je třeba poznamenat, že výhoda získaná podle tohoto režimu byla vypočítána na základě výše kreditu poskytnutého v rámci této licence, bez ohledu na to, zda byla licence použita pro vyrovnání dovozních cel či zda byla skutečně prodána. Má se zato, že jakýkoli prodej licence za cenu pod její nominální hodnotou je čistě obchodní rozhodnutí, které nemění výši výhody poskytované v rámci tohoto režimu. Toto tvrzení se proto zamítá.

               (19)

               Jedna strana dále tvrdila, že by se výhoda získaná v rámci tohoto režimu neměla určovat podle vývozní hodnoty, nýbrž podle skutečného využití licence KCN – a to i v případě, že byl režim KCN považován za napadnutelný. Co se toho týče, je nutné připomenout, že v souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která byla zjištěna za období šetření. V tomto ohledu se mělo zato, že výhodu příjemce získá v momentě, kdy dojde k vývozní transakci uskutečněné v rámci tohoto režimu. V tomto okamžiku je indická vláda povinna se zříct celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení. Jakmile celní orgány vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši kreditu v rámci režimu KCN, která má být pro příslušnou vývozní transakci udělena, nemůže již indická vláda sama rozhodnout, zda subvenci poskytnout či nikoli. Společnost, která ví, že v rámci režimu KCN získá subvence, je v tomto ohledu zvýhodněna, protože může tyto subvence zohlednit a nabídnout nižší ceny. Pro zjištění, zda byla výhoda poskytnuta, je rozhodující okamžik vývozu, nikoli následné využití, protože vývozce, který takové právo získal, „je na tom finančně lépe“. Toto tvrzení se proto zamítá.

               (20)

               Jelikož ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 29. až 41. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.3   Režim předběžného povolení (dále jen „PP“)

               (21)

               Jedna strana tvrdila, že režim PP je třeba považovat za režim vracení cla, neboť dovezené materiály se používají na výrobu vyváženého zboží. 54. bod odůvodnění prozatímního nařízení v reakci na toto tvrzení uvádí, že podprogram využitý v tomto daném případě nelze považovat za přípustný systém vracení cla nebo režim vracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům stanoveným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinným způsobem žádný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém objemu (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě systémů navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Rovněž se má za to, že standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné a nemohou samy o sobě tvořit kontrolní systém skutečné spotřeby, protože jsou vytvořeny tak, že neumožňují indické vládě ověřovat s dostatečnou přesností, jaká množství vstupů jsou spotřebovávána při výrobě vyváženého výrobku. Indická vláda kromě toho neprovedla další přezkoumání na základě skutečných vstupů, ačkoli za normálních okolností by takové přezkoumání bylo vzhledem k absenci účinně uplatňovaného kontrolního systému potřebné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Tento podprogram je tudíž napadnutelný a příslušné tvrzení se odmítá.

               (22)

               Pokud jde o výpočet výše subvencí, oproti tvrzení jedné strany musely být pro určení výše napadnutelné výhody zohledněny výhody, které v rámci režimu PP získaly jiné než dotčené výrobky. V rámci režimu PP neexistuje žádná povinnost, která by omezovala využití výhody pro dovoz vstupního materiálu osvobozeného od cla v souvislosti s konkrétním výrobkem. V důsledku toho je možné využít pro dotčený výrobek všech výhod poskytovaných tímto režimem.

               (23)

               Jelikož ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 42. až 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.4   Režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „PVKZ“)

               (24)

               Protože ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 59. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.5   Režim pro subjekty orientované na vývoz (dále jen „SOV“)

               (25)

               Dříve než se zmíní řada připomínek předložených společností ze vzorku, která měla status SOV, je nutné připomenout, že rozhodující povinností SOV, jak je stanovena v dokumentech FT-policy 2004–2009 a FT-policy 2009–2014, je dosáhnout čistých devizových příjmů, tj. v referenčním období (5 let) musí být celková hodnota vývozů vyšší než celková hodnota dovezeného zboží. V rámci režimu pro SOV mohou být zřízeny všechny podniky, pokud se v zásadě zaváží vyvážet veškerou svou produkci zboží nebo služeb.

               (26)

               Za to mohou SOV využít řadu úlev uvedených v 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tyto úlevy jsou stanoveny zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti, a jsou proto považovány za specifické a napadnutelné podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Vývozní cíl SOV, jak je uvedeno v kapitole 6.1 dokumentu FT-policy 2009–2014, je nutnou podmínkou k získání příslušných subvencí.

               (27)

               Osvobození, kterých SOV využívá, jsou všechna stanovena zákonem v závislosti na vývozní výkonnosti. Režim pro SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje přísným pravidlům stanoveným v příloze I (písmena h) a i)), v příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.

               (28)

               Dále nebylo potvrzeno, že indická vláda uplatňuje kontrolní systém či postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně nebo bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě režimů vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Uplatňovaný kontrolní systém má za cíl sledovat plnění povinnosti dosažení čistých devizových příjmů a nikoli sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží.

               (29)

               Pokud jde o zmíněnou stranu se statusem SOV, aby bylo možné napadnout jakékoli výhody, musí být splněny tyto dvě podmínky: i) neexistence kontrolního systému a ii) poskytnutí nadměrných úlev. V této souvislosti je třeba poznamenat, že je nezbytné, aby indická vláda prokázala, že uplatňuje řádný kontrolní systém, který jí umožňuje určit jaké vstupy byly při výrobě spotřebovány a v jakém rozsahu. Neexistence řádného kontrolního systému bude dále zmíněna níže. Poskytnutí nadměrných úlev je relevantní pouze v případě, že bylo zjištěno, že určitý režim – v tomto případě režim pro SOV – je režim vracení cla bona fide, který splňuje požadavky příloh I, II a III základního nařízení. Jak již bylo vysvětleno ve výše uvedeném 27. bodu odůvodnění, režim pro SOV nelze považovat za přípustný režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.

               (30)

               Strana dále zdůraznila, že režim pro SOV údajně automaticky umožňuje bezcelní dovoz surovin pro vývoz konečného zboží. Strana tvrdila, že režim pro SOV je srovnatelný se systémem řízení dovozů v rámci aktivního zušlechťovacího styku, nikoli s režimem vracení cla. Podle názoru této strany, se tyto dva režimy zásadně liší, třebaže oba teoreticky směřují ke stejnému výsledku (vývoz zboží, které bylo vyrobeno ze surovin, u kterých nebylo vybráno dovozní clo). Aby podpořila svůj názor, strana tvrdila, že v rámci režimu vracení cla má vývozce právo požádat o náhradu cla uloženého na suroviny, ze kterých bylo vyrobeno konečné zboží. V rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku je vývozce osvobozen od veškerého dovozního cla, avšak má ze zákona povinnost zaplatit clo za veškeré konečné zboží prodané na domácím trhu. Strana tvrdila, že v rámci režimu aktivního zušlechťovacího styku nemohou být poskytnuty nadměrné úlevy.

               (31)

               K tomu je třeba v první řadě poznamenat, že pouze v případech, ve kterých existuje uplatňovaný kontrolní systém, který má sledovat spotřebu dovážených výrobků při výrobě vyváženého zboží, je možné určit, zda byly poskytnuty nadměrné úlevy. Pokud jde o tvrzení této strany, že režim pro SOV není režim vracení cla, je nutné poznamenat, že poznámka pod čarou č. 2 přílohy I základního nařízení jasně stanoví, že pro účely tohoto nařízení se „úlevou nebo vrácením“ rozumí rovněž plné nebo částečné osvobození od dovozních poplatků nebo odklad jejich platby. Mělo by být zřejmé, že základní koncept režimů vracení, náhrady či osvobození je stejný, tj. že dovozní cla na dovoz surovin se ani neplatí, ani se nenahrazují, pokud se takové suroviny použijí na výrobu výrobků následně vyvážených. Závěrem by mělo být jasné, že režim pro SOV musí být v souladu s požadavky příloh I, II a III základního nařízení, aby bylo možné určit, zda může být považován za režim vracení cla v dobré víře.

               (32)

               Strana dále tvrdila, že SOV je předmětem řádného kontrolního systému a dalších kontrolních opatření, pokud jde o vývoz a prodej na domácím trhu. Strana tvrdila, že v této záležitosti nejsou relevantní pouze zahraniční obchodní politika (FTP) a Příručka postupů (Handbook of Procedure – HOP), která stanoví příslušné zákony a postupy. Mělo by se také zjistit, zda v Indii existují nějaké další zákony a právní předpisy, které zřizují přiměřený a účinný kontrolní systém. Na podporu svého stanoviska strana uvedla, že, pokud jde o dovoz, nákup na domácím trhu, vývoz a prodej na domácím trhu, je v souladu s oddílem 6.10.1 Příručky postupů ze zákona povinna vést řádnou evidenci a ukládat digitálně podepsané čtvrtletní a výroční zprávy o pokroku. Strana dále tvrdila, že má v souladu s hlavním zákonem o spotřební dani z roku 1944 (Central Excise Act) zákonnou povinnost vystavovat při prodejích na domácím trhu daňový doklad, který například jasně dokládá splatné daně. Podle tohoto zákona musí tato strana také příslušným orgánům měsíčně předkládat podrobné informace o svých prodejích na domácím trhu. Podle zákona o společnostech z roku 1956 (Companies Act) a platných účetních standardů je tato strana ze zákona povinna ve svých auditovaných účetních závěrkách poskytnout podrobné informace o dovozu a veřejných zakázkách na domácím trhu, jakož i vývozu a prodeji na domácím trhu.

               (33)

               Pokud jde o toto tvrzení, je nesporné, že zmíněný zákon o společnostech může poskytnout rámec pro účetní standardy v Indii. Pro posouzení napadnutelnosti režimu pro SOV je však podstatné, zda indická vláda uplatňuje systém, který umožňuje ověřit, zda a v jakém rozsahu byly vstupy osvobozené od cla či daní spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku.

               (34)

               Požadavky stanovené v hlavním zákonu o spotřební dani (Central Excise Act) slouží zcela jiným účelům, tj. mají zajistit, že jsou při prodejích na domácím trhu v Indii placeny příslušné daně. Zákon nekontroluje bezcelně dovezené materiály, ani nekontroluje souvislost mezi vstupy osvobozenými od cla a výslednými výrobky určenými na vývoz, takže nemůže být považován za kontrolní systém určující, zda jde o režimy vracení cla.

               (35)

               Pokud jde o další zavedená kontrolní opatření, je třeba připomenout, jak zmiňuje 69. bod odůvodnění prozatímního nařízení, že SOV nemá v žádném okamžiku povinnost určovat vzájemný vztah mezi každou dovozní zásilkou a místem určení odpovídajícího výsledného výrobku. Pouze takové kontroly zásilek by však indickým orgánům umožnily získat dostatek informací o konečném místě určení vstupů a zkontrolovat, zda osvobození od cla/daně z prodeje nepřevyšuje vstupy pro produkci na vývoz.

               (36)

               I přes pečlivé zvážení tvrzení této strany se tak potvrdilo, že indická vláda neuplatňovala žádný účinný kontrolní systém ani postup, aby ověřila, zda a v jakém rozsahu byly vstupy získané bezcelně a bez daně z prodeje spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě vracení cla u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Indická vláda navíc neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při neexistenci účinného kontrolního systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení). Indická vláda mimoto nepředložila žádné důkazy o tom, že nebyly poskytnuty nadměrné úlevy.

               (37)

               Zmíněná strana tvrdila, že pro výpočet subvencí měla Komise zohlednit cla zaplacená z prodeje konečných výrobků na domácím trhu. V reakci na toto tvrzení je třeba poznamenat, že ačkoliv účelem zřízení SOV je dosáhnout čistých devizových příjmů, může SOV část své výroby prodat na domácím trhu. Podle režimu pro SOV je zboží považováno za dovážené zboží, ačkoli je nutné zaplatit pouze 50 % preferenční celní sazbu. Z toho důvodu není SOV v jiné situaci než ostatní společnosti působící na domácím trhu, tj. z nakoupeného zboží musí platit příslušná cla/daně. V této souvislosti by mělo být jasné, že rozhodnutí indické vlády zdanit zboží určené ke spotřebě na domácím trhu neznamená, že osvobození SOV od dovozních cel a daní z prodeje není výhodou ve vztahu k vývoznímu prodeji dotčeného výrobku. Kromě toho nemá prodej na domácím trhu žádný dopad na obecnější hodnocení toho, zda existuje přiměřený kontrolní systém.

               (38)

               Strana také tvrdila, že Komise použila při výpočtu výše subvence chybný jmenovatel. Strana tvrdila, že správným jmenovatelem je obrat z celkového prodeje, nikoli obrat z vývozního prodeje. Toto tvrzení je nutné odmítnout. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence (čitatel) vypočtená podle režimu přepočtena v průběhu období šetření na celkový vývozní obrat jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti. Skutečnost, že SOV má možnost prodat část své produkce na domácím trhu nemění nic na tom, že jasným cílem režimu pro SOV je vývoz.

               (39)

               Strana tvrdila, že výhody, které získává společnost, by měly odpovídat úrokovým nákladům, kterých se indická vláda vzdala v době, která uplynula od dovozu surovin do vývozu hotových tyčí z nerezavějící oceli z Indie. Aby podpořila své tvrzení, strana se odvolala na nedávné předběžné zjištění ministerstva obchodu USA (US DOC), ke kterému toto ministerstvo došlo v souvislosti s antisubvenčním přezkumem týkajícím se nového odesílatele. V tomto případě byla nezaplacená cla považována za bezúrokovou půjčku poskytnutou společnosti v momentě dovozu. V této souvislosti je třeba poznamenat, že metodika výpočtu amerického ministerstva obchodu není pro Komisi nikterak závazná, pro Komisi jsou závazná ustanovení základního nařízení. Pokud jde o tento daný případ, použitou metodiku výpočtu vysvětlují 75. a 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Toto tvrzení by v každém případě bylo relevantní pouze tehdy, pokud by zaplacení cla bylo pouze odloženo (poznámka pod čarou č. 3 přílohy I základního nařízení), nikoli pokud by od jeho zaplacení byla společnost osvobozena, jak je tomu v tomto daném případě.

               (40)

               Vzhledem k výše uvedenému se potvrzují 60. až 77. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.6   Režim vývozních úvěrů (dále jen „RVÚ“)

               (41)

               Jedna strana připustila, že na své vyvážené výrobky obdržela preferenční úvěr, avšak tvrdila, že sazba úvěru byla značně vyšší než běžné sazby úvěrů poskytované v EU, a proto by tento úvěr neměl být považován za výhodu.

               (42)

               Ohledně toho je nutné poznamenat, že výpočet výše subvencí vycházel z rozdílu mezi úroky zaplacenými za vývozní úvěry a částkou, kterou by dotčená společnost v Indii musela zaplatit za své využité běžné komerční úvěry. V tomto případě byla pro výpočet výše subvence použita domácí referenční hodnota. Toto tvrzení se proto zamítá.

               (43)

               Jelikož ohledně tohoto režimu nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se 78. až 86. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.7   Výše napadnutelných subvencí

               (44)

               Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení vyjádřená ad valorem dosahuje rozmezí 3,3 % až 4,3 %. Jelikož jsou tyto úrovně shodné s úrovněmi uvedenými v 87. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento bod odůvodnění se potvrzuje.

                           REŽIM→

                           KCN (3)

                           PP (3)

                           SOV (3)

                           RVÚ (3)

                           Celkem

                           SPOLEČNOST

                           Chandan Steel Ltd.

                           1,5 %

                           1,5 %

                           0,4 %

                           3,4 %

                           Venus group

                           2,6 % až 3,4 %

                           0 až 0,8 %

                           3,3 % (4)

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           4,3 %

               (45)

               88. bod prozatímního nařízení uvádí metodiku stanovení subvenčního rozpětí pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku. Podle čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku 4,0 %, toto rozpětí bylo vypočteno na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku. Potvrzuje se proto 88. bod prozatímního nařízení.

               (46)

               Základ pro stanovení celostátního subvenčního rozpětí byl stanoven v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Jelikož v této souvislosti nebyly vzneseny žádné připomínky, potvrzuje se 89. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         4.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ UNIE

               (47)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výrobního odvětví Unie, potvrzují se 90. až 93. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.   ÚJMA

               (48)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se újmy, potvrzují se 94. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

               (49)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 123. až 136. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         7.   ZÁJEM UNIE

               (50)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu Unie, potvrzují se závěry 137. až 148. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.

         8.   KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

   8.1   Úroveň pro odstranění újmy

               (51)

               Jedna strana tvrdila, že průměrné ziskové rozpětí před zdaněním ve výši 9,5 %, které vycházelo ze situace v roce 2007 a bylo využíváno pro výpočet cen nepůsobících újmu a pro zjištění rozpětí újmy, není reprezentativní pro dlouhodobé ziskové rozpětí výrobního odvětví před zdaněním. Strana tvrdila, že příslušný rok, ze kterého vycházel výpočet zisku, byl netypickým rokem, a že roky 2005 a 2006 by byly reprezentativnější, neboť to byly obvyklé hospodářské roky, ve kterých se ziskové rozpětí pohybovalo mezi 4 až 6 %.

               (52)

               Výpočet cílového zisku použitý v prozatímní fázi vycházel z váženého průměru ziskového rozpětí, které výrobci z Unie zařazení do vzorku získali v roce 2007. Tento rok byl považován za poslední z reprezentativních roků, ve kterých výrobci z Unie netrpěli subvencemi způsobujícími újmu. Tato připomínka se proto zamítá, výpočet ziskového rozpětí použitý v prozatímní fázi se potvrzuje.

               (53)

               Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné další připomínky týkající se úrovně pro odstranění újmy, potvrzují se 149. až 153. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         8.2   Závěr o úrovni pro odstranění újmy

               (54)

               Potvrzuje se metodika použitá v prozatímním nařízení.

         8.3   Výše cel

               (55)

               Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo, a to na úrovni dostatečné k odstranění újmy působené subvencovaným dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné subvenční rozpětí.

               (56)

               Na základě výše uvedených skutečností byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny porovnáním rozpětí pro odstranění újmy a rozpětí subvencí. Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:

                           Společnost

                           Rozpětí subvencí

                           Rozpětí újmy

                           Sazba vyrovnávacího cla

                           Chandan Steel Ltd.

                           3,4 %

                           28,6 %

                           3,4 %

                           Venus group

                           3,3 %

                           45,9 %

                           3,3 %

                           Viraj Profiles Vpl. Ltd.

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

                           Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

                           4,0 %

                           44,4 %

                           4,0 %

                           Všechny ostatní společnosti

                           4,3 %

                           51,5 %

                           4,3 %

               (57)

               Individuální sazby vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí tedy situaci těchto společností zjištěnou během tohoto šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovozy výrobků pocházejících z Indie a vyrobených uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

               (58)

               Každou žádost o použití těchto individuálních sazeb vyrovnávacího cla pro společnosti (například poté, co se změnil název subjektu, nebo po vytvoření nových výrobních nebo obchodních subjektů) je třeba předložit Komisi (5) spolu se všemi příslušnými informacemi, zejména pokud jde o jakékoli změny v činnostech společnosti spojených s výrobou, domácím prodejem a vývozním prodejem, např. v souvislosti se změnou názvu nebo změnou týkající se výrobních a obchodních subjektů. Toto nařízení se v případě potřeby odpovídajícím způsobem pozmění a seznam společností požívajících výhod individuálních celních sazeb se zaktualizuje.

         8.4   Konečný výběr prozatímních cel

               (59)

               Vzhledem k rozsahu zjištěných subvenčních rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se má zato, že je nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního vyrovnávacího cla uloženého prozatímním nařízením,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházejících z Indie, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89.
   2.   Sazba konečného vyrovnávacího cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Společnost

               Clo (%)

               Doplňkový kód TARIC

               Chandan Steel Ltd., Bombaj

               3,4

               B002

               Venus Wire Industries Pvt. Ltd., Bombaj
               Precision Metals, Bombaj
               Hindustan Inox Ltd., Bombaj
               Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Bombaj

               3,3

               B003

               Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane

               4,3

               B004

               Společnosti uvedené v příloze

               4,0

               B005

               Všechny ostatní společnosti

               4,3

               B999

         3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Částky zajištěné v podobě prozatímních vyrovnávacích cel uložených podle nařízení (EU) č. 1261/2010 na dovoz tyčí a prutů z nerezavějící oceli, po tváření za studena nebo povrchové úpravě za studena již dále neopracovaných, jiných než tyčí a prutů s kruhovým příčným průřezem o průměru 80 mm nebo větším, pocházejících z Indie, v současnosti kódů KN 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 a 7222 20 89, se s konečnou platností vybírají.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. dubna 2011.

            Za Radu

            předseda

         MARTONYI J.

      (1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Úř. věst. L 343, 29.12.2010, s. 57.

      (3)  Subvence označené hvězdičkou jsou vývozní subvence.

      (4)  Vážený průměr skupiny.

      (5)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, Ředitelství H, 1049 Brusel, Belgie.
   PŘÍLOHA

      INDIČTÍ SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU

      DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC B005

               Název společnosti

               Město

               Ambica Steel Ltd.

               Nové Dillí

               Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd.

               Navi-Mumbai

               Chase Bright Steel Ltd.

               Navi-Mumbai

               D.H. Exports Pvt. Ltd.

               Bombaj

               Facor Steels Ltd.

               Nagpur

               Global smelters Ltd.

               Kanpur

               Indian Steel Works Ltd.

               Navi-Mumbai

               Jyoti Steel Industries Ltd.

               Bombaj

               Laxcon Steels Ltd.

               Ahmedabád

               Meltroll Engineering Pvt. Ltd.

               Bombaj

               Mukand Ltd.

               Thane

               Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd.

               Bombaj

               Panchmahal Steel Ltd.

               Kalol

               Raajratna Metal Industries Ltd.

               Ahmedabád

               Rimjhim Ispat Ltd.

               Kanpur

               Sindia Steels Ltd.

               Bombaj

               SKM Steels Ltd.

               Bombaj

               Parekh Bright Bars Pvt. Ltd.

               Thane

               Shah Alloys Ltd.

               Gandhinagar


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/636 ze dne 30. března 2017 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
                  5.4.2017

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 91/4

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/636
      ze dne 30. března 2017
      o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:

                  (1)

                  Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

                  (2)

                  Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

                  (3)

                  Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

                  (4)

                  Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

                  (5)

                  Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
      Článek 2
      Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
      Článek 3
      Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 30. března 2017.

               Za Komisi,

               jménem předsedy,

            Stephen QUEST

               generální ředitel

               Generální ředitelství pro daně a celní unii

         (1)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

         (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

         PŘÍLOHA

                     Popis zboží

                     Zařazení (kód KN)

                     Odůvodnění

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                     Pár spon používaných jako uzamykací mechanismus na bezpečnostních pásech. Každá spona se skládá z kovového uzamykacího mechanismu, plastového pouzdra, textilního pásu, kovových spojovacích prvků a elektrického čidla, jež aktivuje zvukový signál, pokud bezpečnostní pásy ve vozidle mají být zapnuty, avšak nejsou.
                     Co se týče celkového hmotnostního složení výrobku, představuje uhlíková ocel 56 %, plasty 21 %, textil 13 % a ostatní materiály 10 %.
                     Jedná se o prvek soupravy bezpečnostního pásu používané například u sedadel v motorových vozidlech.
                     Viz obrázek (*1).

                     8308 90 00

                     Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3b), 4 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3 ke třídě XV a na znění kódů KN 8308  a 8308 90 00 .
                     Výrobek má objektivní vlastnosti spony, neboť funguje jako uzamykací mechanismus.
                     Zařazení do čísla 8301  jako zámek z obecných kovů je vyloučeno, protože výrobek není zapínací zařízení ovládané klíčem, ani zařízení ovládané kombinací písmen nebo čísel, ani zámek ovládaný elektricky (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8301 ).
                     Zařazení do čísla 8302  jako úchytky, kování a podobné výrobky z obecných kovů ke karoseriím je vyloučeno, protože výrobek není součástí karoserie automobilu, nýbrž součástí soupravy bezpečnostního pásu.
                     Zařazení do čísla 8708  jako část nebo součást bezpečnostního pásu je rovněž vyloučeno, protože toto číslo se týká pouze bezpečnostních pásů vozidel čísel 8701  až 8705 , avšak ne jejich částí a součástí.
                     Zařazení do položky 8708 21  jako neúplné bezpečnostní pásy je rovněž vyloučeno, protože výrobek představuje pouze jeden z prvků úplného bezpečnostního pásu (který se skládá z pěti částí: spon, navíječů, kotevních úchytů, popruhů a zástrček), a nemá tak – jak je předkládán – podstatné rysy úplného nebo dokončeného výrobku.
                     Výrobek, který není možné na základě jeho objektivních vlastností a charakteristik zařadit do konkrétního čísla, je však svými objektivními vlastnostmi a charakteristikami nejbližší sponám čísla 8308 . Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 8308 90 00  jako spony z obecných kovů.

            (*1)  Obrázek slouží pouze pro informaci.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 733/2012 ze dne 13. srpna 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               14.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 216/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 733/2012
   ze dne 13. srpna 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 13. srpna 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  45,6

                  TR

                  55,3

                  ZZ

                  50,5

                  0707 00 05

                  TR

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0709 93 10

                  TR

                  105,8

                  ZZ

                  105,8

                  0805 50 10

                  AR

                  96,2

                  TR

                  92,0

                  UY

                  95,3

                  ZA

                  98,6

                  ZZ

                  95,5

                  0806 10 10

                  EG

                  204,0

                  MA

                  168,7

                  MK

                  50,2

                  MX

                  186,3

                  TR

                  169,9

                  ZZ

                  155,8

                  0808 10 80

                  AR

                  81,9

                  BR

                  105,2

                  CL

                  127,1

                  NZ

                  116,3

                  US

                  194,6

                  ZA

                  95,7

                  ZZ

                  120,1

                  0808 30 90

                  AR

                  111,0

                  CL

                  165,2

                  CN

                  80,2

                  NZ

                  165,5

                  TR

                  174,2

                  ZA

                  108,3

                  ZZ

                  134,1

                  0809 30

                  TR

                  158,6

                  ZZ

                  158,6

                  0809 40 05

                  BA

                  67,4

                  IL

                  69,8

                  ZZ

                  68,6

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 421/2012 ze dne 16. května 2012 o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce května 2012 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009

text:
               17.5.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 130/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 421/2012
   ze dne 16. května 2012
   o vydávání dovozních licencí pro žádosti podané během prvních sedmi dnů měsíce května 2012 v rámci celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso spravované nařízením (ES) č. 620/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 620/2009 ze dne 13. července 2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso (3) stanoví podrobná pravidla pro podávání žádostí o dovozní licence a jejich vydávání.

               (2)

               Ustanovení čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 stanoví, že v případech, kdy množství, na něž se vztahují žádosti o licenci, překračují množství dostupná pro kvótové období, se na množství, na něž se vztahuje každá žádost o licenci, stanoví přídělový koeficient. Žádosti o dovozní licence podané podle článku 3 nařízení (ES) č. 620/2009 mezi 1. a 7. května 2012 překračují dostupná množství. Proto by měla být určena míra, do které mohou být vydány dovozní licence, a stanoven přídělový koeficient,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Žádosti o dovozní licence, na něž se vztahuje kvóta s pořadovým číslem 09.4449, předložené mezi 1. a 7. května 2012 v souladu s článkem 3 nařízení (ES) č. 620/2009 se vynásobí přídělovým koeficientem ve výši 16,215775 %.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. května 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 25.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 680/2011 ze dne 14. července 2011 , kterým se pro rok 2011 stanoví rozpočtové stropy použitelné na některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009

text:
               15.7.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 185/62

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 680/2011
   ze dne 14. července 2011,
   kterým se pro rok 2011 stanoví rozpočtové stropy použitelné na některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (1), a zejména na čl. 51 odst. 2 první pododstavec, čl. 69 odst. 3, čl. 87 odst. 3, čl. 123 odst. 1, čl. 128 odst. 1 druhý pododstavec, čl. 128 odst. 2 druhý pododstavec a čl. 131 odst. 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pro členské státy, které v roce 2011 zavedou režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2011 stanovit rozpočtové stropy pro všechny platby uvedené v článcích 52, 53 a 54 uvedeného nařízení.

               (2)

               Pro členské státy, které v roce 2011 využívají možnosti stanovené v článku 87 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2011 stanovit rozpočtové stropy použitelné pro přímé platby vyloučené z režimu jednotné platby.

               (3)

               Pro členské státy, které v roce 2011 využívají možností stanovených v čl. 69 odst. 1 nebo čl. 131 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba pro rok 2011 stanovit rozpočtové stropy pro zvláštní podporu podle hlavy III kapitoly 5 nařízení (ES) č. 73/2009.

               (4)

               Ustanovení čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 omezuje zdroje, které lze využít pro jakékoli opatření vázané na produkci stanovené v čl. 68 odst. 1 písm. a) bodech i), ii), iii) a iv) a v čl. 68 odst. 1 písm. b) a e), na 3,5 % vnitrostátních stropů podle článku 40 téhož nařízení. Z důvodu jasnosti by Komise měla zveřejnit stropy vyplývající z částek oznámených členskými státy pro dotčená opatření.

               (5)

               Podle čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 byly částky vypočtené v souladu s čl. 69 odst. 7 uvedeného nařízení stanoveny v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 ze dne 29. října 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu jednotné platby podle hlavy III nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (2). Z důvodu jasnosti by Komise měla zveřejnit částky, které členské státy oznámí a zamýšlejí použít v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009.

               (6)

               Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byly zveřejněny rozpočtové stropy pro režim jednotné platby pro rok 2011 po odečtení stropů stanovených pro platby uvedené v článcích 52, 53, 54, 68 a 87 nařízení (ES) č. 73/2009 od stropů uvedených v příloze VIII téhož nařízení. Částka, která se má ze zmíněné přílohy VIII odečíst, aby byla financována zvláštní podpora podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, odpovídá rozdílu mezi celkovou částkou zvláštní podpory oznámené členskými státy a částkou oznámenou k financování zvláštní podpory v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) téhož nařízení. V případě, že se členský stát provádějící režim jednotné platby rozhodne poskytnout podporu uvedenou v čl. 68 odst. 1 písm. c), musí být částka oznámená Komisi zahrnuta do stropu režimu jednotné platby, neboť tato podpora má podobu zvýšení jednotkové hodnoty a/nebo počtu platebních nároků přiznaných zemědělci.

               (7)

               Pro členské státy, které v roce 2011 zavedou režim jednotné platby na plochu podle hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009, je třeba stanovit roční finanční rámce v souladu s čl. 123 odst. 1 uvedeného nařízení.

               (8)

               Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na cukr v roce 2011 podle článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení.

               (9)

               Z důvodu jasnosti je vhodné, aby byla zveřejněna maximální částka finančních prostředků daných k dispozici členským státům používajícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu v roce 2011 podle článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009, která byla stanovena na základě jejich oznámení.

               (10)

               Pro členské státy používající režim jednotné platby na plochu je vhodné stanovit pro rok 2011 rozpočtové stropy pro přechodné platby na ovoce a zeleninu v roce 2011 podle čl. 128 odst. 1 a 2 nařízení (ES) č. 73/2009, které byly stanoveny na základě jejich oznámení.

               (11)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Rozpočtové stropy pro rok 2011 uvedené v čl. 51 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení.
   2.   Rozpočtové stropy pro rok 2011 uvedené v čl. 87 odst. 3 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze II tohoto nařízení.
   3.   Rozpočtové stropy pro rok 2011 uvedené v čl. 69 odst. 3 a čl. 131 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze III tohoto nařízení.
   4.   Rozpočtové stropy pro rok 2011 pro podporu podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodů i), ii), iii) a iv) a podle čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze IV tohoto nařízení.
   5.   Částky, které mohou být členskými státy použity v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 na pokrytí zvláštní podpory podle čl. 68 odst. 1 téhož nařízení, jsou stanoveny v příloze V tohoto nařízení.
   6.   Rozpočtové stropy pro rok 2011 pro režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VI tohoto nařízení.
   7.   Roční finanční rámce pro rok 2011 uvedené v čl. 123 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VII tohoto nařízení.
   8.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2011 k dispozici České republice, Litvě, Lotyšsku, Maďarsku, Polsku, Rumunsku a Slovensku na poskytování oddělené platby na cukr uvedené v článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VIII tohoto nařízení.
   9.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2011 k dispozici České republice, Maďarsku, Polsku a Slovensku na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu uvedené v článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze IX tohoto nařízení.
   10.   Rozpočtové stropy pro rok 2011 uvedené v čl. 128 odst. 1 druhém pododstavci a čl. 128 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze X tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. července 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.

      (2)  Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 1.

      PŘÍLOHA I

         Rozpočtové stropy pro přímé platby, které mají být poskytovány podle článků 52, 53 a 54 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  BE

                  DK

                  ES

                  FR

                  IT

                  AT

                  PT

                  SI

                  FI

                  SE

                  Prémie na ovce a kozy

                  855

                  21 892

                  600

                  Doplňková prémie na ovce a kozy

                  7 184

                  200

                  Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Dodatečná prémie na krávy bez tržní produkce mléka

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

                  Zvláštní prémie na hovězí maso

                  33 085

                  10 077

                  37 446

                  Porážková prémie, dospělé kusy hovězího dobytka

                  47 175

                  8 657

                  Porážková prémie, telata

                  6 384

                  560

                  946

                  Rajčata – čl. 54 odst. 1

                  4 017

                  16 667

                  Ovoce a zelenina kromě rajčat – čl. 54 odst. 2

                  33 025

                  850

      PŘÍLOHA II

         Rozpočtové stropy pro přímé platby, které mají být poskytovány podle článku 87 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Španělsko

                  Francie

                  Itálie

                  Nizozemsko

                  Portugalsko

                  Finsko

                              –

                              Podpora pro osivo

                  10 347

                  2 310

                  13 321

                  726

                  272

                  1 150

      PŘÍLOHA III

         Rozpočtové stropy pro zvláštní podporu podle čl. 68 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Belgie

                  6 389

                  Bulharsko

                  19 326

                  Česká republika

                  31 826

                  Dánsko

                  15 800

                  Německo

                  2 000

                  Estonsko

                  1 253

                  Irsko

                  25 000

                  Řecko

                  108 000

                  Španělsko

                  247 865

                  Francie

                  456 600

                  Itálie

                  316 950

                  Lotyšsko

                  5 130

                  Litva

                  9 503

                  Maďarsko

                  77 290

                  Nizozemsko

                  21 965

                  Rakousko

                  11 900

                  Polsko

                  40 800

                  Portugalsko

                  32 411

                  Rumunsko

                  25 545

                  Slovinsko

                  11 699

                  Slovensko

                  11 000

                  Finsko

                  47 555

                  Švédsko

                  3 434

                  Spojené království

                  29 800

                                 Poznámka:

                              Částky oznámené členskými státy k poskytnutí podpory podle čl. 68 odst. 1 písm. c), které jsou zahrnuty ve stropu režimu jednotných plateb.

                        Řecko: 30 000 tisíc EUR
                  Slovinsko: 4 800 tisíc EUR

      PŘÍLOHA IV

         Rozpočtové stropy pro podporu podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodů i), ii), iii) a iv) a podle čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Belgie

                  6 389

                  Bulharsko

                  19 326

                  Česká republika

                  31 826

                  Dánsko

                  4 300

                  Německo

                  2 000

                  Estonsko

                  1 253

                  Irsko

                  25 000

                  Řecko

                  78 000

                  Španělsko

                  178 265

                  Francie

                  272 600

                  Itálie

                  147 950

                  Lotyšsko

                  5 130

                  Litva

                  9 503

                  Maďarsko

                  46 164

                  Nizozemsko

                  14 000

                  Rakousko

                  11 900

                  Polsko

                  40 800

                  Portugalsko

                  19 510

                  Rumunsko

                  25 545

                  Slovinsko

                  6 899

                  Slovensko

                  11 000

                  Finsko

                  47 555

                  Švédsko

                  3 434

                  Spojené království

                  29 800

      PŘÍLOHA V

         Částky, které mají být členskými státy použity v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 na pokrytí zvláštní podpory stanovené v čl. 68 odst. 1 uvedeného nařízení

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Belgie

                  6 389

                  Dánsko

                  15 800

                  Irsko

                  23 900

                  Řecko

                  70 000

                  Španělsko

                  144 200

                  Francie

                  74 000

                  Itálie

                  144 900

                  Nizozemsko

                  21 965

                  Rakousko

                  11 900

                  Portugalsko

                  21 700

                  Slovinsko

                  4 800

                  Finsko

                  4 762

      PŘÍLOHA VI

         Rozpočtové stropy pro režim jednotné platby

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Belgie

                  508 479

                  Dánsko

                  997 381

                  Německo

                  5 769 994

                  Irsko

                  1 339 421

                  Řecko

                  2 223 798

                  Španělsko

                  4 676 132

                  Francie

                  7 477 752

                  Itálie

                  4 048 143

                  Lucembursko

                  37 679

                  Malta

                  4 726

                  Nizozemsko

                  852 443

                  Rakousko

                  676 748

                  Portugalsko

                  435 505

                  Slovinsko

                  105 247

                  Finsko

                  521 080

                  Švédsko

                  724 349

                  Spojené království

                  3 946 682

      PŘÍLOHA VII

         Roční finanční rámce pro režim jednotné platby na plochu

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Bulharsko

                  400 035

                  Česká republika

                  667 365

                  Estonsko

                  80 656

                  Kypr

                  40 902

                  Lotyšsko

                  111 260

                  Litva

                  289 729

                  Maďarsko

                  958 593

                  Polsko

                  2 280 455

                  Rumunsko

                  877 278

                  Slovensko

                  292 357

      PŘÍLOHA VIII

         Maximální výše finančních prostředků daných k dispozici členským státům na poskytování oddělené platby na cukr podle článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Česká republika

                  44 245

                  Lotyšsko

                  3 308

                  Litva

                  10 260

                  Maďarsko

                  41 010

                  Polsko

                  159 392

                  Rumunsko

                  5 051

                  Slovensko

                  19 289

      PŘÍLOHA IX

         Maximální výše finančních prostředků daných k dispozici členským státům na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Česká republika

                  414

                  Maďarsko

                  4 756

                  Polsko

                  6 715

                  Slovensko

                  690

      PŘÍLOHA X

         Rozpočtové stropy pro přechodné platby na ovoce a zeleninu podle článku 128 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2011

                  (v tisících EUR)

                  Členský stát

                  Kypr

                  Rumunsko

                  Slovensko

                  Rajčata – čl. 128 odst. 1

                  869

                  335

                  Ovoce a zelenina kromě rajčat – čl. 128 odst. 2

                  3 359


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 921/2011 ze dne 14. září 2011 , kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11

text:
               15.9.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 238/30

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 921/2011
   ze dne 14. září 2011,
   kterým se mění reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro některé produkty v odvětví cukru stanovená nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 951/2006 ze dne 30. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 318/2006, pokud jde o obchod s třetími zeměmi v odvětví cukru (2), a zejména na čl. 36 odst. 2 druhý pododstavec druhou větu uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Částky reprezentativních cen a dodatečných cel použitelné při vývozu bílého cukru, surového cukru a některých sirupů na hospodářský rok 2010/11 byly stanoveny nařízením Komise (EU) č. 867/2010 (3). Tyto ceny a tato cla byly naposledy pozměněné prováděcím nařízením Komise (EU) č. 916/2011 (4).

               (2)

               Údaje, jež má Komise momentálně k dispozici, vedou ke změně uvedených částek v souladu s pravidly a postupy stanovenými nařízením (ES) č. 951/2006,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Reprezentativní ceny a dodatečná dovozní cla pro produkty uvedené v článku 36 nařízení (ES) č. 951/2006 stanovené nařízením (EU) č. 867/2010 na hospodářský rok 2010/11 se mění a jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 15. září 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. září 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 24.

      (3)  Úř. věst. L 259, 1.10.2010, s. 3.

      (4)  Úř. věst. L 237, 14.9.2011, s. 19.

      PŘÍLOHA

         Pozměněné reprezentativní ceny a pozměněná dodatečná dovozní cla pro bílý cukr, surový cukr a produkty kódu KN 1702 90 95 ode dne 15. září 2011

                  (EUR)

                  Kód KN

                  Výše reprezentativních cen na 100 kg netto příslušného produktu

                  Výše dodatečného cla na 100 kg netto příslušného produktu

                  1701 11 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 11 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 10 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 12 90 (1)

                  50,94

                  0,00

                  1701 91 00 (2)

                  54,80

                  1,03

                  1701 99 10 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1701 99 90 (2)

                  54,80

                  0,00

                  1702 90 95 (3)

                  0,55

                  0,19

         (1)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu III nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (2)  Pro standardní jakost vymezenou v příloze IV bodu II nařízení (ES) č. 1234/2007.

         (3)  Na 1 % obsahu sacharosy.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1008/2012 ze dne 30. října 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               31.10.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 302/9

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1008/2012
   ze dne 30. října 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 30. října 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  37,9

                  MA

                  46,9

                  MK

                  30,0

                  ZZ

                  38,3

                  0707 00 05

                  AL

                  35,9

                  MK

                  32,3

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  64,6

                  0709 93 10

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0805 50 10

                  AR

                  58,9

                  CL

                  75,4

                  TR

                  78,6

                  UY

                  57,1

                  ZA

                  92,0

                  ZZ

                  72,4

                  0806 10 10

                  BR

                  264,2

                  LB

                  333,4

                  MK

                  87,0

                  TR

                  169,6

                  US

                  225,7

                  ZZ

                  216,0

                  0808 10 80

                  CL

                  148,8

                  CN

                  97,0

                  MK

                  34,4

                  NZ

                  104,5

                  US

                  118,8

                  ZA

                  133,9

                  ZZ

                  106,2

                  0808 30 90

                  CN

                  67,7

                  TR

                  113,5

                  ZZ

                  90,6

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/494 ze dne 21. března 2017, kterým se po dvou sté šedesáté druhé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
               22.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 76/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/494
   ze dne 21. března 2017,
   kterým se po dvou sté šedesáté druhé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Dne 16. března 2017 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl vyjmout jednu fyzickou osobu ze seznamu osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 21. března 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

            pověřený vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PŘÍLOHA
      V příloze I nařízení (ES) č. 881/2002 se v oddíle „Fyzické osoby“ zrušuje tato položka:

         „Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz Al-Khashiban (také znám jako a) Fahad H. A. Khashayban, b) Fahad H. A. al-Khashiban, c) Fahad H. A. Kheshaiban, d) Fahad H. A. Kheshayban, e) Fahad H. A. al-Khosiban, f) Fahad H. A. Khasiban, g) Fahd Muhammad 'Abd Al-'Aziz al-Khashayban h) Fahd Muhammad' Abd al-'Aziz al-Khushayban, i) Fahad al-Khashiban, j) Fahd Khushaiban, k) Fahad Muhammad A. al-Khoshiban, l) Fahad Mohammad A. al-Khoshiban, m) Fahad Mohammad Abdulaziz Alkhoshiban, n) Abu Thabit, o) Shaykh Abu Thabit, p) Shaykh Thabet, q) Abu Abdur Rahman, r) Abdur Abu Rahman). Adresa: Saúdská Arábie. Datum narození: 16.10.1966. Místo narození: Oneiza, Saúdská Arábie. Číslo pasu: G477835 (saúdskoarabský pas vydaný dne 26.6.2006, platný do 3.5.2011). Státní příslušnost: saúdskoarabská. Další informace: Podílel se na financování skupiny Abu Sayyafa a poskytování jiné pomoci této skupině. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 9.10.2007.“