title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1115 ze dne 22. června 2017, kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky propoxykarbazon a kterým se mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (Text s významem pro EHP. )

text:
               23.6.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 162/38

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1115
   ze dne 22. června 2017,
   kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh obnovuje schválení účinné látky propoxykarbazon a kterým se mění příloha prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 20 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Směrnicí Komise 2003/119/ES (2) byl propoxykarbazon zařazen jako účinná látka do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS (3).

               (2)

               Účinné látky zařazené do přílohy I směrnice 91/414/EHS se považují za schválené podle nařízení (ES) č. 1107/2009 a jsou uvedeny v části A přílohy prováděcího nařízení Komise (EU) č. 540/2011 (4).

               (3)

               Platnost schválení účinné látky propoxykarbazonu, jak je stanoveno v části A přílohy prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011, skončí dnem 31. ledna 2018.

               (4)

               V souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 844/2012 (5) a ve lhůtě stanovené v uvedeném článku byla předložena žádost o obnovení schválení propoxykarbazonu.

               (5)

               Žadatel předložil doplňující dokumentaci požadovanou podle článku 6 prováděcího nařízení (EU) č. 844/2012. Žádost byla zpravodajským členským státem shledána úplnou.

               (6)

               Zpravodajský členský stát vypracoval po konzultaci se spoluzpravodajským členským státem hodnotící zprávu o obnovení a dne 19. listopadu 2015 ji předložil Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi.

               (7)

               Úřad předal hodnotící zprávu o obnovení žadateli a členským státům, aby se k ní vyjádřili, a obdržené připomínky zaslal Komisi. Úřad rovněž zpřístupnil souhrn doplňující dokumentace veřejnosti.

               (8)

               Dne 19. října 2016 oznámil úřad Komisi svůj závěr (6) o tom, zda lze očekávat, že látka propoxykarbazon (vyhodnocená varianta propoxykarbazon-natria) splní kritéria pro schválení uvedená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009. Dne 23. ledna 2017 předložila Komise Stálému výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva návrh zprávy o obnovení schválení propoxykarbazon-natria.

               (9)

               Žadateli byla poskytnuta možnost předložit ke zprávě o obnovení schválení připomínky.

               (10)

               Bylo zjištěno, že v případě jednoho či více reprezentativních použití alespoň jednoho přípravku na ochranu rostlin obsahujícího propoxykarbazon jsou kritéria pro schválení stanovená v článku 4 nařízení (ES) č. 1107/2009 splněna.

               (11)

               Proto je vhodné schválení propoxykarbazonu obnovit.

               (12)

               Posouzení rizik pro účely obnovení schválení propoxykarbazonu vychází z omezeného počtu reprezentativních použití, která však neomezují použití, pro něž mohou být přípravky na ochranu rostlin obsahující propoxykarbazon povoleny. Proto je vhodné nezachovat omezení použití pouze jako herbicid.

               (13)

               V souladu s čl. 14 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s článkem 6 uvedeného nařízení a s ohledem na současné vědeckotechnické poznatky je však nezbytné stanovit určité podmínky a omezení. Zejména je vhodné vyžádat si další potvrzující informace.

               (14)

               V souladu s čl. 20 odst. 3 nařízení (ES) č. 1107/2009 ve spojení s čl. 13 odst. 4 uvedeného nařízení by příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 měla být odpovídajícím způsobem změněna.

               (15)

               Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/2016 (7) byla prodloužena doba platnosti schválení propoxykarbazonu do 31. ledna 2018, aby bylo možno postup pro obnovení schválení této látky dokončit před uplynutím platnosti jejího schválení. Avšak vzhledem k tomu, že před tímto prodlouženým datem skončení platnosti bylo přijato rozhodnutí o obnovení schválení, mělo by se toto nařízení začít používat ode dne 1. září 2017.

               (16)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Obnovení schválení účinné látky
   Schválení účinné látky propoxykarbazon, specifikované v příloze I, se obnovuje za podmínek stanovených v uvedené příloze.
   Článek 2
   Změny prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011
   Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění v souladu s přílohou II tohoto nařízení.
   Článek 3
   Vstup v platnost a použitelnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 1. září 2017.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. června 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

      (2)  Směrnice Komise 2003/119/ES ze dne 5. prosince 2003, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS za účelem zařazení účinných látek mesosulfuronu, propoxykarbazonu a zoxamidu (Úř. věst. L 325, 12.12.2003, s. 41).

      (3)  Směrnice Rady 91/414/EHS ze dne 15. července 1991 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 230, 19.8.1991, s. 1).

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 540/2011 ze dne 25. května 2011, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o seznam schválených účinných látek (Úř. věst. L 153, 11.6.2011, s. 1).

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 844/2012 ze dne 18. září 2012, kterým se stanoví ustanovení nezbytná k provedení postupu obnovení schválení účinných látek podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009, pokud jde o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh (Úř. věst. L 252, 19.9.2012, s. 26).

      (6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2016. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propoxycarbazone. EFSA Journal 2016;14(10):4612, 25 s. doi:10.2903/j.efsa.2016.4612. Dostupné na http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4612.

      (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2016 ze dne 17. listopadu 2016, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 540/2011, pokud jde o prodloužení doby platnosti schválení účinných látek acetamiprid, kyselina benzoová, flazasulfuron, mekoprop-P, mepanipyrim, mesosulfuron, propineb, propoxykarbazon, propyzamid, propikonazol, Pseudomonas chlororaphis kmen MA 342, pyraklostrobin, chinoxyfen, thiakloprid, thiram, ziram a zoxamid (Úř. věst. L 312, 18.11.2016, s. 21).

      PŘÍLOHA I

                  Obecný název, identifikační čísla

                  Název podle IUPAC

                  Čistota (1)

                  Datum schválení

                  Konec platnosti schválení

                  Zvláštní ustanovení

                  Propoxykarbazon (výchozí látka)
                  Propoxykarbazon-natrium (varianta)
                  CAS 145026-81-9 (propoxykarbazon)
                  CAS 181274-15-7 (propoxykarbazon-natrium)
                  CIPAC 655 (propoxykarbazon)
                  CIPAC 655.011 (propoxykarbazon-natrium)

                  Propoxykarbazon:
                  methyl-2-[(4-methyl-5-oxo-3-propoxy-4,5-dihydro-(1H)-1,2,4-triazol-1-karboxamido)sulfonyl]benzoát
                  Propoxykarbazon-natrium:
                  natrium-{[2-(methoxykarbonyl)fenyl]sulfonyl}[(4-methyl-5-oxo-3-propoxy-4,5-dihydro-(1H)-1,2,4-triazol-1-yl)karbonyl]azanid

                  ≥ 950 g/kg

                     (vyjádřeno jako Propoxykarbazon-natrium)

                  1. září 2017

                  31. srpna 2032

                  Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení propoxykarbazonu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
                  Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                              —

                              ochraně vodních organismů, zejména vodních rostlin a necílových suchozemských rostlin,

                              —

                              ochraně podzemních vod, je-li tato látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami.

                        Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.
                  Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o účinek procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v pitné vodě, a to do dvou let od zveřejnění pokynů k hodnocení účinků procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách Komisí.

         (1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.

      PŘÍLOHA II
      Příloha prováděcího nařízení (EU) č. 540/2011 se mění takto:

                  1)

                  v části A se zrušuje položka 76 pro propoxykarbazon;

                  2)

                  v části B se doplňuje nová položka, která zní:

                              Číslo

                              Obecný název, identifikační čísla

                              Název podle IUPAC

                              Čistota (1)

                              Datum schválení

                              Konec platnosti schválení

                              Zvláštní ustanovení

                              „114

                              Propoxykarbazon (výchozí látka)
                              Propoxykarbazon-natrium (varianta)
                              CAS 145026-81-9 (propoxykarbazon)
                              CAS 181274-15-7 (propoxykarbazon-natrium)
                              CIPAC 655 (propoxykarbazon)
                              CIPAC 655.011 (propoxykarbazon-natrium)

                              Propoxykarbazon:
                              methyl-2-[(4-methyl-5-oxo-3-propoxy-4,5-dihydro-(1H)-1,2,4-triazol-1-karboxamido)sulfonyl]benzoát
                              Propoxykarbazon-natrium:
                              natrium-{[2-(methoxykarbonyl)fenyl]sulfonyl}[(4-methyl-5-oxo-3-propoxy-4,5-dihydro-(1H)-1,2,4-triazol-1-yl)karbonyl]azanid

                              ≥ 950 g/kg

                                 (vyjádřeno jako Propoxykarbazon-natrium)

                              1. září 2017

                              31. srpna 2032

                              Při uplatňování jednotných zásad podle čl. 29 odst. 6 nařízení (ES) č. 1107/2009 musí být zohledněny závěry zprávy o obnovení schválení propoxykarbazonu, a zejména dodatky I a II uvedené zprávy.
                              Při tomto celkovém hodnocení musí členské státy věnovat zvláštní pozornost:

                                          —

                                          ochraně vodních organismů, zejména vodních rostlin a necílových suchozemských rostlin,

                                          —

                                          ochraně podzemních vod, je-li tato látka používána v oblastech s citlivými půdními a/nebo klimatickými podmínkami.

                                    Podmínky použití musí v případě potřeby zahrnovat opatření ke zmírnění rizika.
                              Žadatel předloží Komisi, členským státům a úřadu potvrzující informace, pokud jde o účinek procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v pitné vodě, a to do dvou let od zveřejnění pokynů k hodnocení účinků procesů čištění odpadních vod na povahu reziduí přítomných v povrchových a podzemích vodách Komisí.“

         (1)  Další podrobnosti o identitě a specifikaci účinné látky jsou uvedeny ve zprávě o přezkoumání.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1431 ze dne 26. srpna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               27.8.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 224/37

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1431
   ze dne 26. srpna 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 26. srpna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  171,5

                  ZZ

                  171,5

                  0709 93 10

                  TR

                  125,7

                  ZZ

                  125,7

                  0805 50 10

                  AR

                  155,9

                  BO

                  152,6

                  CL

                  155,5

                  UY

                  133,4

                  ZA

                  161,9

                  ZZ

                  151,9

                  0806 10 10

                  BA

                  74,4

                  EG

                  213,1

                  MA

                  201,6

                  MK

                  68,3

                  TR

                  147,2

                  ZZ

                  140,9

                  0808 10 80

                  AR

                  124,0

                  BR

                  102,5

                  CL

                  133,1

                  NZ

                  146,1

                  US

                  162,3

                  UY

                  170,8

                  ZA

                  123,7

                  ZZ

                  137,5

                  0808 30 90

                  AR

                  131,9

                  CL

                  107,2

                  NZ

                  210,1

                  TR

                  126,8

                  ZA

                  106,7

                  ZZ

                  136,5

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  MK

                  53,8

                  TR

                  134,6

                  ZZ

                  94,2

                  0809 40 05

                  BA

                  58,1

                  MK

                  24,5

                  ZZ

                  41,3

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1208/2013 ze dne 25. listopadu 2013 , kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto di Parma (CHOP))

text:
               28.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 317/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1208/2013
   ze dne 25. listopadu 2013,
   kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto di Parma (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Prosciutto di Parma“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (2).

               (2)

               Cílem žádosti je změnit specifikaci způsobem, který je uveden níže.

               (3)

               V návaznosti na výživová doporučení, která nyní potvrdilo vedení Světové zdravotnické organizace, se maximální průměrná hodnota obsahu soli snížila z 6,9 % na 6,2 % a minimální průměrná hodnota ze 4,5 % na 4,2 %.

               (4)

               Pokud jde o označování balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky, stanoví se povinnost uvádět pod symbolem konsorcia místo značky výrobce značku balírny/provozovny, kde došlo k nakrájení produktu. Kromě toho byla zavedena povinnost uvádět na obalu balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky název výrobce nebo alespoň osoby zaregistrované v systému kontroly chráněného označení původu, na něž se vztahují všechny postupy kontroly a certifikace stanovené v tomto systému. Specifická ustanovení jednotného dokumentu týkající se grafického ztvárnění na obalu byla nahrazena méně podrobným zněním.

               (5)

               Tabulka s lhůtami minimální trvanlivosti pro různé kategorie produktů a různé typy technologií balení balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky byla pozměněna v souladu s výsledky některých studií v dané oblasti.

               (6)

               Aby se dala jednoznačně určit kategorie vepřových kýt, které lze použít na výrobu produktu, bylo zpřesněno dosavadní znění a k v současnosti používanému výrazu „střední kategorie klasifikace EHS“ byl přidán konkrétní údaj, že jde o kýty kategorií „U“, „R“ a „O“.

               (7)

               Komise danou změnu posoudila a dospěla k závěru, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Specifikace chráněného označení původu „Prosciutto di Parma“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
   Článek 2
   Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. listopadu 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1.

      PŘÍLOHA I
      Ve specifikaci chráněného označení původu „Prosciutto di Parma“ se schvaluje tato změna:

         ŽÁDOST O ZMĚNU

      Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

         ŽÁDOST O ZMĚNU PODLE ČLÁNKU 9

         „PROSCIUTTO DI PARMA“

      č. ES: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

         CHZO () CHOP (X)

      1.   Položka specifikace produktu, jíž se změna týká

                  —

                  Popis produktu

                  —

                  Metoda produkce

                  —

                  Označování

            2.   Druh změny (změn)

                  —

                  Změna jednotného dokumentu nebo přehledu

            3.   Změna (změny)

      Následuje shrnutí změn jednotného dokumentu a znění specifikace produktu.
      První změna se týká části B specifikace a bodu 5.2 jednotného dokumentu. Jde o kritéria pro vlhkost a slanost, jimiž se produkt vyznačuje. Norma se obecně zjednodušila, aby se usnadnilo její používání. Hlavní změnou je snížení minimálních a maximálních průměrných hodnot v případě kritéria pro slanost. Maximální hodnota tohoto kritéria byla snížena z 6,9 % na 6,2 % a minimální hodnota ze 4,5 % na 4,2 %, aby se oproti dřívějším hodnotám dosáhlo výrazně nižší průměrné hodnoty obsahu soli v produktu. Toto rozhodnutí bylo přijato v návaznosti na výživové závěry, které již potvrdilo vedení Světové zdravotnické organizace.
      Druhá změna se týká rovněž části B (posledního bodu o označování), jakož i části H specifikace a bodu 3.7 jednotného dokumentu. Jde o označování balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky. Přesněji řečeno, konkrétní ustanovení byla nahrazena všeobecnějším zněním, které neobsahuje technické požadavky. Cílem této změny je zjednodušit eventuální následné změny týkající se grafického ztvárnění na příslušném obale tak, aby se snadněji doplňovaly změny, buď pouze ve specifikaci, nebo i v jejích přílohách (uvedená směrnice), a nemusel se vždy se změnou těchto dokumentů měnit i jednotný dokument.
      Třetí změna se týká části H specifikace, ale nikoli jednotného dokumentu. Jedná se rovněž o grafické ztvárnění na obale balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky. V zájmu větší transparentnosti v obchodním styku se stanoví, že pod knížecí korunkou má místo značky výrobce figurovat značka balírny/provozovny, v níž došlo k nakrájení produktu. Balírna/provozovna, v níž došlo k nakrájení produktu, totiž jako poslední zasahuje do zpracování produktu předtím, než je uveden na trh, a má vůči spotřebiteli hlavní odpovědnost. V předpisech o označování se navíc stanoví i povinnost uvádět sídlo balírny. V zájmu jednotnosti je nezbytné, aby tento údaj doprovázel i alfanumerický znak, na jehož základě lze identifikovat provozovatele v rámci řetězce podniků, které disponují chráněným označením původu „Prosciutto di Parma“.
      S touto změnou úzce souvisí i pozdější úpravy článků 13 a 14 směrnice, které se týkají krájení balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky. Cílem těchto změn je zavést povinnost uvádět na obale balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky název výrobce nebo balírny zaregistrovaných v systému kontroly CHOP, na něž se vztahují všechny postupy kontroly a certifikace stanovené v systému kontroly CHOP „Prosciutto di Parma“. Proto bylo pozměněno znění současného článku 13 a byl doplněn nový článek 14.
      Důvodem této poslední změny jsou následující skutečnosti. Ve znění specifikace, která je předmětem žádosti, není stanoveno povinné uvádění názvu výrobce nebo balírny na etiketě nebo obale výrobku, čímž je v souladu s vnitrostátními právními předpisy a právními předpisy EU ponechána možnost uvádět pouze jméno osoby, která výrobek distribuuje nebo prodává. Tento poslední článek řetězce se jednoznačně neúčastní výroby, kontroly a balení produktu ani kontrol vykonávaných certifikačním orgánem, do jehož působnosti patří CHOP „Prosciutto di Parma“.
      S cílem vyhovět obecné myšlence a některým novým pravidlům stanoveným v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 (2), a zejména ustanovením článku 8 a dalších (předběžně, neboť nařízení ještě nevstoupilo definitivně v platnost), bylo rozhodnuto, že bude určen provozovatel potravinářského podniku odpovídající za informace o potravině (v uvedeném nařízení se toto označení explicitně uvádí), který bude reálně schopen garantovat, že šunka „Prosciutto di Parma“ odpovídá údajům na etiketě. Tuto záruku mohou poskytnout pouze výrobci, kteří produkt zpracovali a zkontrolovali, a balírny/provozovny, v nichž došlo k nakrájení produktu, přičemž krájení a balení tvoří jednotný, nedělitelný proces, a balírna je proto zároveň podnik, který provádí krájení na plátky. Uvedení účastníci výrobního řetězce mohou poskytnout spolehlivou záruku, pokud jde o informace uvedené na výrobku, a lze je tedy z hlediska spotřebitele oprávněně považovat za „odpovědné“ subjekty. Uváděl-li by se tedy povinně na etiketě pouze název výrobce, mohlo by to být diskriminační a neodůvodněné vzhledem k cíli této žádosti o změnu.
      Touto změnou se má mimo jiné docílit toho, aby jako osoby odpovídající za informace o produktu byly určeny pouze osoby zaregistrované v oficiálním systému kontroly certifikačního orgánu, do jehož působnosti patří CHOP „Prosciutto di Parma“. Výrobci i balírny/provozovny, kde došlo k nakrájení produktu, pravidelně podstupují kontroly příslušných orgánů. I v tomto případě by vzhledem k výše uvedeným motivům bylo nelogické, aby se odpovědnost připisovala pouze jednomu z nich.
      Z těchto důvodů jsme přesvědčeni, že je nezbytné stanovit možnost uvádět na obale produktu buď název výrobce, nebo název balírny/podniku, v němž došlo k nakrájení produktu.
      Kromě toho díky údajům o úplném obchodním názvu podniku na obale (který nahrazuje alfanumerické znaky a kódy) se zkvalitňuje systém vysledovatelnosti produktu, zvyšuje se jeho transparentnost a zlepšuje se jeho přístupnost, a to i pro průměrně informovaného spotřebitele.
      Zatímco pod černým trojúhelníkem je uveden název balírny/podniku, v němž došlo k nakrájení produktu, výrobce může k ostatním informacím na etiketě a obale připojit i vlastní značku a obchodní název svého podniku.
      Ze všeobecnějšího hlediska se obchodní názvy uvedených účastníků výrobního řetězce na zadní část obalu doplňují zejména proto, aby spotřebitelé měli záruku, že šunka „Prosciutto di Parma“ odpovídá údajům na etiketě, které spadají pod odpovědnost účastníků výrobního řetězce, kteří jsou podrobeni kontrolám ze strany certifikačního orgánu. Cílem změny je zajistit větší transparentnost informací uvedených na obale produktu, a to výlučně ve prospěch spotřebitele při nákupu.
      Další změna se rovněž týká směrnice o krájení a vztahuje se na revizi, racionalizaci a zjednodušení článku 12 uvedené směrnice, jímž se stanoví pravidla týkající se lhůty minimální trvanlivosti balené šunky „Prosciutto di Parma“ krájené na plátky. Na základě výsledků některých studií v dané oblasti se dospělo k závěru, že je třeba upravit tabulku s lhůtami minimální trvanlivosti pro různé kategorie produktů a různé typy technologií balení.
      Poslední změna se týká části C specifikace, konkrétně oddílu věnujícího se pravidlům chovu prasat určených k výrobě šunky „Prosciutto di Parma“. V definici chovných technik se upřesňuje, že jejich cílem je „chov těžkých prasat, při němž je třeba dbát na to, aby zvířata přibírala každodenně na váze jen pozvolna a aby jejich jatečně upravená těla patřila do středních kategorií klasifikace EHS“. V italských právních předpisech se kromě rozlišení mezi těžkými prasaty (H) a lehkými prasaty (L) stanoví v souladu s unijními předpisy i klasifikační stupnice rozdělená na kategorie označené těmito písmeny: EUROP. Přestože v uvedeném znění není explicitní zmínka o těchto písmenech, z textu jasně vyplývá, že šunka „Prosciutto di Parma“ se smí vyrábět pouze z kýt těžkých prasat (H), která patří do středních kategorií stupnice Společenství, tedy do kategorií označených písmeny „U“, „R“ a „O“, zatímco používání jatečně upravených těl kategorií „E“ a „P“ je vyloučeno. Tato volba, k níž došlo při vypracování specifikace, vyplývá z přesvědčení, že vlastnosti kýt jatečně upravených těl kategorií „E“ a „P“ nejsou v souladu s požadavky na výrobu šunky „Prosciutto di Parma“.
      Na úrovni Unie probíhá v současnosti diskuze o doplnění stupnice „EUROP“ o další kategorii označenou písmenem „S“. Pokročilé stadium legislativního procesu zřejmě potvrzuje, že stupnice Společenství by se brzy mohla změnit na „SEUROP“, což bude mít přímé důsledky i pro Itálii, kde se klasifikace bude týkat těžkých i lehkých prasat.
      Tato novinka by mohla způsobit vážné obtíže při výkladu příslušných právních předpisů uvedených ve specifikaci. Těžko by se určovaly „střední kategorie klasifikace“ a hrozilo by povolení nevhodných surovin nebo naopak zákaz surovin, které jsou dokonale v souladu s vlastnostmi šunky „Prosciutto di Parma“. Kvůli novému uspořádání stupnice by totiž „střední kategorie“ mohly označovat buď kategorie „E“, „U“, „R“ a „O“, nebo jen kategorie „U“ a „R“. V prvním případě by do „střední kategorie“ byly přidány kýty kategorie „E“, čímž by se zvýšilo riziko používání surovin, které nejsou vhodné k výrobě šunky „Prosciutto di Parma“. Ve druhém případě by byly vyloučeny kýty kategorie „O“, ačkoli mají optimální vlastnosti.
      Vzhledem k výše uvedenému a ve snaze vyhnout se nejednoznačnému výkladu by se mělo spojení „střední kategorie klasifikace EHS“, které se nyní používá v části C specifikace, upřesnit a mělo by se uvést, že „středními kategoriemi“ se rozumí jatečně upravená těla označená písmeny „U“, „R“ a „O“.

         (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

         (2)  Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18.

      PŘÍLOHA II

         KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

      Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

         „PROSCIUTTO DI PARMA“

      č. ES: IT-PDO-0317-01028-9.8.2012

         CHZO ( ) CHOP (X)

      1.   Název

      „Prosciutto di Parma“
      2.   Členský stát nebo třetí země

      Itálie
      3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

      3.1   Druh produktu

                  Třída 1.2

                  Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

            3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

      Zralá syrová šunka, identifikovaná značkou vypálenou do kůže, mající vypouklý vnější tvar, s odstraněnou distální částí (noha), bez vnějších nedostatků, které by mohly narušovat vzhled produktu. Tloušťka odkryté svalové části za hlavicí stehenní kosti (ořech) smí být maximálně 6 cm (krátký odřezek). Hmotnost se obvykle pohybuje od 8 do 10 kilogramů, není nižší než 7 kilogramů. Barva v řezu: rovnoměrná, růžovočervená, protkaná čistě bílou barvou tučných částí. Vůně a chuť: maso jemné a nasládlé chuti, málo solené s výraznou charakteristickou vůní; splňuje přesná analytická kritéria (vlhkost, sůl, proteolýza). Produkt „Prosciutto di Parma“ opatřený značkou se může prodávat vcelku, vykostěný, porcovaný na kusy různého tvaru a různé hmotnosti nebo nakrájený na plátky ve vhodném balení.
      3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

      Surovina (čerstvé kýty) pro produkci šunky „Prosciutto di Parma“ se vyznačuje těmito prvky: hustota tuku se odhaduje stanovením jodového čísla a/nebo obsahu kyseliny linolové na vnitřním a vnějším tuku podkožní tukové blány kýty. Jodové číslo nesmí v jednotlivém vzorku překročit hodnotu 70 a obsah kyseliny linolové nesmí být vyšší než 15 %; vrstva tuku na vnější části ořezané čerstvé kýty, která se měří svisle od hlavice stehenní kosti („pod ořechem“), by měla být v případě čerstvých kýt používaných pro produkci šunky „Prosciutto di Parma“ o váze 7 až 9 kilogramů přibližně 20 milimetrů a v případě čerstvých kýt používaných pro produkci šunky „Prosciutto di Parma“ o váze vyšší než 9 kilogramů přibližně 30 milimetrů. Vrstva tuku včetně kůže však nesmí být v prvním případě menší než 15 milimetrů a ve druhém případě 20 milimetrů. Stehno musí pokrývat dostatečná vrstva tuku, která zabrání oddělení kůže od spodní svalové vrstvy. Hmotnost ořezaných čerstvých kýt se pohybuje ideálně mezi 12 až 14 kilogramy, v žádném případě nesmí být nižší než 10 kilogramů.
      3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

      Povolená krmiva, jejich množství a způsob podávání jsou uvedeny ve dvou tabulkách, přičemž první z nich se týká povolených krmiv až do 80 kilogramů živé váhy a druhá povolených krmiv v průběhu fáze výkrmu. Krmivo se přednostně podává v tekuté podobě (kaše nebo šlichta) a tradičně se doplní o syrovátku.
      V první fázi nesmí být podíl sušiny sestávající z obilovin nižší než 45 % celkového množství sušiny a jsou povolena tato krmiva, kromě krmiv stanovených pro druhou fázi: kukuřičná glutenová krupice a/nebo krmiva na bázi kukuřičného lepku (kukuřičné glutenové krmivo), rohovník (svatojánský chléb) bez semen, rybí moučka, extrahovaný šrot ze sóje, lihovarnické odpady, podmáslí, tuky s bodem táním vyšším než 36 °C, proteinové lyzáty, kukuřičná siláž.
      Ve druhé fázi (výkrm) nesmí být podíl sušiny sestávající z obilovin nižší než 55 % celkového množství sušiny a jsou povolena tato krmiva: kukuřice, šlichta z kukuřičných zrn a/nebo klasů, čirok, ječmen, pšenice, tritikale, oves, méně významné obiloviny, otruby a jiné vedlejší produkty při zpracování pšenice, dehydratované brambory, lisované silážované řepné řízky, lněné pokrutiny, vyluhované suché řepné řízky, výlisky jablek a hrušek, slupky z hroznového vína a rajských jablek podporující průchodnost střev, syrovátka, podmáslí, dehydratovaná mouka z vojtěšky, melasa, extrahovaný šrot ze sóji, slunečnice, sezamu, kokosu, kukuřičných klíčků, hrachu a/nebo jiných semen luštěnin, pivovarské a/nebo lihovarské kvasnice (torula) a jiné kvasnice, tuky s bodem tání vyšším než 40 °C.
      3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

      Postupy při produkci a zrání se musí uskutečnit v oblasti produkce, jak je uvedeno v bodě 4, za účelem zajištění kvality, sledovatelnosti a kontroly produktu.
      3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

      Produkt „Prosciutto di Parma“ opatřený značkou se může prodávat vcelku, vykostěný, rozřezaný na kusy různého tvaru a různé hmotnosti nebo nakrájený na plátky ve vhodném balení; v posledním případě se krájení a balení musí uskutečnit výlučně ve specifické oblasti produkce uvedené níže v prvním pododstavci bodu 4, značka CHOP musí být na produktu umístěna nesmazatelně a neodstranitelně způsobem uvedeným níže v bodě 3.7, aby byly zaručeny typické kvalitativní vlastnosti produktu „Prosciutto di Parma“ a celková sledovatelnost produktu.
      3.7   Zvláštní pravidla pro označování

      Prvním znakem pro rozpoznání produktu „Prosciutto di Parma“ od ostatních produktů na trhu – ačkoli se netýká označení – je „knížecí korunka“ (vypálená značka reprodukující stylizovanou korunku s pěti hroty a nápisem místního jména „Parma“). Tato značka plní dvojí funkci: na jedné straně odlišuje produkt od ostatních syrových šunek a potvrzuje jeho původ (identifikační značka) a na druhé straně zaručuje, že byl produkt podroben veškerým předepsaným fázím výroby a že byl v každé této fázi příslušnými subjekty identifikován. Oprávněné používání označení původu je vázáno na uvedení značky: produkt bez „knížecí korunky“ nesmí být opatřen tímto označením, a to ani na štítcích nebo obalu, na dokladech o prodeji, ani při obchodních transakcích (tj. je-li prodáván vcelku, nakrájený, balený nebo porcovaný v maloobchodní síti).
      Pokud jde o prvky charakterizující označení produktu „Prosciutto di Parma“, musí být uvedeny tyto údaje:

                  —

                  v případě celé šunky „Prosciutto di Parma“ s kostí:

                              —

                              „Prosciutto di Parma“, za nímž následuje „denominazione di origine protetta“ (chráněné označení původu),

                              —

                              sídlo výrobní provozovny,

                  —

                  v případě balené šunky „Prosciutto di Parma“ bez kosti, která je celá nebo rozkrájená na kusy:

                              —

                              „Prosciutto di Parma“, za nímž následuje „denominazione di origine protetta“ (chráněné označení původu),

                              —

                              sídlo balírny,

                              —

                              datum výroby, pokud není vidět plomba,

                  —

                  v případě balené šunky „Prosciutto di Parma“ nakrájené na plátky:

                              —

                              obaly mají společnou část na úrovni levého horního okraje, na níž je uvedena značka „knížecí korunky“ a nápisy:

                                          —

                                          „Prosciutto di Parma denominazione di origine protetta ai sensi della legge 13 Febbraio 1990, n.26 et del REG. (CE) n. 1107/96“ („Prosciutto di Parma“ chráněné označení původu podle zákona č. 26 ze dne 13. února 1990 a nařízení (ES) č. 1107/96),

                                          —

                                          „confezionato sotto il controllo dell’Organismo autorizzato“ (baleno pod kontrolou schváleného orgánu),

                              —

                              sídlo balírny,

                              —

                              datum výroby (datum počátku zrání uvedený na plombě).

            Je zakázáno používat označení, jako je např. „classico“ (klasická), „autentico“ (autentická), „extra“, „super“ nebo k obchodnímu označení přidávat jakékoli jiné pojmenování, vlastnost nebo údaj, s výjimkou označení „disossato“ (vykostěná) a „affettato“ (nakrájená).
      4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

      K produkci šunky „Prosciutto di Parma“ dochází ve vymezené oblasti v provincii Parma, kterou představuje území provincie Parma (italský region Emilia-Romagna) nacházející se v minimální vzdálenosti 5 km na jih od via Emilia, do maximální nadmořské výšky 900 metrů, které je na východě ohraničené tokem řeky Enza a na západě potokem Stirone.
      Surovina pochází ze zeměpisné oblasti, která je širší než oblast zpracování a do které spadají administrativní území regionů: Emilia-Romagna, Benátsko, Lombardie, Piemont, Molise, Umbrie, Toskánsko, Marche, Abruzzo, Lazio (Itálie).
      5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

      5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

      Výjimečné vlastnosti produktu „Prosciutto di Parma“ a záruka dodržování přísných norem jakosti, hygieny a bezpečnosti potravin úzce souvisejí s podmínkami prostředí a s přírodním a lidským faktorem. Do vymezené zeměpisné makrooblasti patří pouze několik určitých oblastí s jedinečným a nenapodobitelným prostředím a zvláštními schopnostmi lidí, které se vyvinuly v oblasti produkce šunky s označením. Jednu z těchto vymezených oblastí představuje oblast produkce šunky „Prosciutto di Parma“, malá část provincie Parma. Tato mikrooblast je charakterizována jedinečnými ekologickými a klimatickými podmínkami a podmínkami prostředí, které vytváří mořský vzduch přicházející z Versilie, jenž se otepluje při přechodu olivovými a piniovými háji v údolí Magra, zbavuje se vlhkosti v Apeninách, přičemž nasákne vůni kaštanů, a který vysuší produkty „Prosciutto di Parma“ a dodá jim výjimečnou jemnost.
      5.2   Specifičnost produktu

      Produkt „Prosciutto di Parma“ je syrová šunka zrající nejméně 12 měsíců; vepřové maso a sůl jsou jedinými povolenými složkami. Konečný produkt má vypouklý vnější tvar bez distální části (noha), svalovina je odkrytá od hlavice stehenní kosti (ořech) na maximální tloušťku 6 cm (krátký odřezek). Hmotnost zrajícího produktu se obvykle pohybuje od 8 do 10 kilogramů, není nižší než 7 kilogramů; barva v řezu je rovnoměrná, růžovočervená, protkaná čistě bílou barvou tučných částí; maso má jemnou a nasládlou chuť, je málo solené, s výraznou charakteristickou vůní. Produkt splňuje přesná analytická kritéria pro vlhkost (59 % až 63,5 %), slanost (4,2 % až 6,2 %) a proteolýzu (24 % až 31 %).
      5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

      Kritéria produkce pro přidělení označení původu produktu „Prosciutto di Parma“ závisí především na podmínkách prostředí a na přírodním a lidském faktoru. Existuje úzká vazba mezi surovinou a produktem „Prosciutto di Parma“, která souvisí s výrobním, hospodářským a sociálním vývojem zeměpisné oblasti a surovině dodává jedinečné vlastnosti. Vlastnosti suroviny jsou zcela typické pro vymezenou makrooblast střední a severní Itálie (jak je upřesněna v druhém pododstavci bodu 4) od doby Etrusků až do současnosti.
      Je zaznamenán specifický vývoj chovu těžkých prasat, která se porážejí ve vyšším věku: tento vývoj začíná původními domácími plemeny, měnil se v závislosti na přírodních, sociálních a hospodářských podmínkách, jako je zejména pěstování obilí a zpracování mléka, což bylo typické pro systémy výživy, postupně a přirozeně se stal plnohodnotnou produkcí výrobku s označením. Do vymezené zeměpisné makrooblasti patří určitá zóna, která se v závislosti na jedinečných a nenapodobitelných podmínkách prostředí a zvláštních schopnostech lidí vyvinula v oblast produkce šunky „Prosciutto di Parma“. Tuto vymezenou oblast představuje malá část provincie Parma. Tato mikrooblast je díky své poloze charakterizována jedinečnými ekologickými, klimatickými a environmentálními podmínkami, které vytváří mořský vzduch přicházející z Versilie, jenž se otepluje při přechodu olivovými a piniovými háji v údolí Magra a zbavuje se vlhkosti v Apeninách, přičemž nasákne vůni kaštanů, a který vysuší produkty „Prosciutto di Parma“ a dodá jim výjimečnou jemnost.
      Parma se nachází uprostřed bývalého území Předalpské Galie, jejíž obyvatelé chovali velká stáda prasat a byli odborníky zvláště na produkci slaných šunek.
      V minulosti nacházíme různé písemné zdroje, které odkazují na tuto šunku a na její způsob přípravy, zejména seznamy obchodní komory z roku 1913, jež uvádějí současný region produkce. První výhradně řemeslnická fáze se vyvíjela až do současnosti směrem k procesu industrializace, který však zachoval tradiční vlastnosti produktu v nezměněné podobě.
      Původ produktu je historicky doložen, rovněž i oblast původu suroviny, tato produkce je výsledkem vývoje typické venkovské kultury společné pro celý výše zmíněný „makroregion“, která se z důvodu příznivých nenapodobitelných mikroklimatických podmínek a podmínek prostředí soustřeďovala v určité části provincie Parma.

         Odkaz na zveřejnění specifikace (čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)

      Zveřejněním žádosti o změnu zápisu chráněného označení původu „Prosciutto di Parma“ v Úředním věstníku Italské republiky č. 154 ze dne 4. července 2012 zahájil tento správní orgán vnitrostátní řízení o námitce podle čl. 5 odst. 5 nařízení (ES) č. 510/2006.
      Úplné znění specifikace produkce je k dispozici na této internetové stránce:
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      nebo
      lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it) a kliknout na „Qualità e sicurezza“ (Jakostní produkty – na obrazovce nahoře vpravo) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

         (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 599/2013 ze dne 24. června 2013 , kterým se mění nařízení (EU) č. 578/2010, pokud jde o výši vývozních náhrad nekrytých osvědčeními pro některé zemědělské produkty ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a o oznamování některých souvisejících údajů členskými státy

text:
               25.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 172/11

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 599/2013
   ze dne 24. června 2013,
   kterým se mění nařízení (EU) č. 578/2010, pokud jde o výši vývozních náhrad nekrytých osvědčeními pro některé zemědělské produkty ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a o oznamování některých souvisejících údajů členskými státy
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů (1), a zejména na čl. 8 odst. 3 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Podle nařízení Komise (EU) č. 578/2010 ze dne 29. června 2010, kterým se provádí nařízení Rady (ES) č. 1216/2009, pokud jde o režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty vyvážené ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, a kritéria pro stanovení výše těchto náhrad (2), jsou malí vývozci osvobozeni od požadavku předkládat osvědčení o náhradě až do celkové výše stanovené na individuální a globální úrovni. Totéž nařízení stanoví, že je třeba o osvědčeních o náhradě, o něž bylo požádáno, a v některých případech i o vydaných osvědčeních o náhradě informovat Komisi.

               (2)

               Nedávné snížení sazeb vývozních náhrad v důsledku kombinace vlivu reformy společné zemědělské politiky a vývoje cen zemědělských komodit na světovém trhu vedlo k situaci, kdy se počet předložených žádostí o osvědčení o náhradě snížil či dosáhl nuly, v důsledku čehož se zmírnil tlak na rozpočet Unie vyhrazený vývozním náhradám pro zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy. Za těchto okolností, kdy neexistuje nebezpečí, že Unie nesplní své mezinárodní závazky, je vhodné režim poskytování vývozních náhrad pro některé zemědělské produkty ve formě zboží, na něž se nevztahuje příloha I Smlouvy, zjednodušit, a snížit tak administrativní zátěž.

               (3)

               Je proto vhodné zvýšit prahovou hodnotu plateb, pod níž jsou malí vývozci na individuální i globální úrovni osvobozeni od požadavku předložit osvědčení o náhradě. Je rovněž vhodné pozastavit povinnost příslušných orgánů členských států sdělovat výši částek v osvědčeních o náhradě, o něž bylo požádáno, v případě, že náhrady použitelné pro všechny základní produkty jsou buď pozastaveny, nejsou stanoveny, nebo jsou rovny nule, dále povinnost oznamovat některá vydaná osvědčení o náhradě v případě, že žádná osvědčení o náhradě nebyla vydána, a v případě, že nebyly poskytnuty žádné částky, povinnost sdělovat určité informace pro zaručení fungování a řízení systému osvědčení o náhradě a informovat Komisi o tom, že žádné částky nebyly uděleny.

               (4)

               Nařízení (EU) č. 578/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro horizontální otázky týkající se obchodu se zpracovanými zemědělskými produkty neuvedenými v příloze I Smlouvy,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Nařízení (EU) č. 578/2010 se mění takto:

               1)

               V článku 42 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   Osvědčení se nevyžadují pro vývoz, u něhož žádosti, jež předloží hospodářský subjekt během rozpočtového roku, nezakládají nárok na vyplacení částky vyšší než 200 000 EUR.“

               2)

               V článku 43 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
               „1.   V každém rozpočtovém období je vývoz uvedený v čl. 42 odst. 1 způsobilý pro výplatu náhrady v rozsahu celkové rezervy 80 milionů EUR pro každý rozpočtový rok.“

               3)

               Vkládá se nový článek 53a, který zní:
               „Článek 53a
               1.   V případě, že je náhrada použitelná pro všechny základní produkty uvedené v příloze I v jednom z období uvedených v čl. 29 odst. 1 písm. a) až f) pozastavena, není stanovena, nebo je rovna nule, se pozastavuje oznamovací povinnost členských států spojená s tímto obdobím a stanovená článkem 30 a čl. 34 odst. 2.
               2.   V případě, že nebyla v obdobích uvedených v čl. 51 odst. 1 písm. c) a d) vydána žádná osvědčení o náhradě, se pozastavuje oznamovací povinnost členských států stanovená v čl. 51 odst. 1 písm. c) a d).
               3.   V případě, že nebyly poskytnuty žádné částky, se pozastavuje oznamovací povinnost členských států stanovená v čl. 51 odst. 1 písm. a) a b), čl. 51 odst. 2, článku 52 a článku 53 první větě a povinnost podle článku 53 druhé věty informovat o tom, že nebyly poskytnuty žádné částky.“

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. června 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 10.

      (2)  Úř. věst. L 171, 6.7.2010, s. 1.