title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 914/2013 ze dne 23. září 2013 , kterým se stanoví rozpočtové stropy na rok 2013 platné pro některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009

text:
               24.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 914/2013
   ze dne 23. září 2013,
   kterým se stanoví rozpočtové stropy na rok 2013 platné pro některé režimy přímých podpor stanovené nařízením Rady (ES) č. 73/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (1), a zejména na čl. 51 odst. 2 první pododstavec, čl. 69 odst. 3 první pododstavec, čl. 123 odst. 1 první pododstavec, čl. 131 odst. 4 první pododstavec a čl. 142 písm. c) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Pro členské státy uplatňující v roce 2013 režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009 by měly být na rok 2013 stanoveny rozpočtové stropy týkající se všech plateb uvedených v článcích 52, 53 a 54 uvedeného nařízení.

               (2)

               Pro členské státy využívající v roce 2013 možnosti stanovené v čl. 69 odst. 1 nebo čl. 131 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 by měly být na rok 2013 stanoveny rozpočtové stropy týkající se zvláštní podpory podle hlavy III kapitoly 5 nařízení (ES) č. 73/2009.

               (3)

               Ustanovení čl. 69 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 omezuje zdroje, které lze využít pro veškerá opatření vázaná na produkci stanovená v čl. 68 odst. 1 písm. a) bodech i), ii), iii) a iv) a v čl. 68 odst. 1 písm. b) a e), na 3,5 % vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 téhož nařízení. V zájmu přehlednosti by Komise měla pro dotčená opatření zveřejnit stropy vyplývající z částek, které oznámily členské státy.

               (4)

               Podle čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 byly částky vypočtené v souladu s čl. 69 odst. 7 zmíněného nařízení uvedeny v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 ze dne 29. října 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu jednotné platby podle hlavy III nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (2). V zájmu přehlednosti by Komise měla zveřejnit částky, které členské státy oznámily a jež mají v úmyslu použít v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009.

               (5)

               V zájmu přehlednosti by na rok 2013 měly být zveřejněny rozpočtové stropy pro režim jednotné platby, které jsou výsledkem odečtení stropů stanovených pro platby uvedené v článcích 52, 53, 54 a 68 nařízení (ES) č. 73/2009 od stropů uvedených v příloze VIII téhož nařízení. Částka, která se má od zmíněné přílohy VIII odečíst za účelem financování zvláštní podpory podle článku 68 nařízení (ES) č. 73/2009, odpovídá rozdílu mezi celkovou částkou určenou na zvláštní podporu oznámenou členskými státy a částkami oznámenými k financování zvláštní podpory v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) téhož nařízení. V případě, že se členský stát provádějící režim jednotné platby rozhodne poskytnout podporu uvedenou v čl. 68 odst. 1 písm. c), musí být částka oznámená Komisi zahrnuta do stropu režimu jednotné platby, neboť tato podpora má podobu zvýšení jednotkové hodnoty nebo počtu platebních nároků zemědělce.

               (6)

               Pro členské státy, které v roce 2013 provádějí režim jednotné platby na plochu podle hlavy V kapitoly 2 nařízení (ES) č. 73/2009, by v souladu s čl. 123 odst. 1 uvedeného nařízení měl být stanoven roční finanční rámec.

               (7)

               V zájmu přehlednosti by měla být zveřejněna maximální výše finančních prostředků daných v roce 2013 k dispozici členským státům uplatňujícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na cukr podle článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009, jež byla stanovena na základě jejich oznámení.

               (8)

               V zájmu přehlednosti by měla být zveřejněna maximální výše finančních prostředků daných v roce 2013 k dispozici členským státům uplatňujícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009, jež byla stanovena na základě jejich oznámení.

               (9)

               V zájmu přehlednosti by měla být zveřejněna maximální výše finančních prostředků daných v roce 2013 k dispozici členským státům uplatňujícím režim jednotné platby na plochu na poskytování oddělené platby na bobuloviny podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009, jež byla stanovena na základě jejich oznámení.

               (10)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro přímé platby,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Rozpočtové stropy na rok 2013 uvedené v čl. 51 odst. 2 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze I tohoto nařízení.
   2.   Rozpočtové stropy na rok 2013 uvedené v čl. 69 odst. 3 a čl. 131 odst. 4 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze II tohoto nařízení.
   3.   Rozpočtové stropy na rok 2013 pro podporu podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodů i), ii), iii) a iv) a podle čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze III tohoto nařízení.
   4.   Částky, které mohou být členskými státy použity v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 na pokrytí zvláštní podpory podle čl. 68 odst. 1 téhož nařízení, jsou stanoveny v příloze IV tohoto nařízení.
   5.   Rozpočtové stropy na rok 2013 pro režim jednotné platby podle hlavy III nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze V tohoto nařízení.
   6.   Roční finanční rámec na rok 2013 uvedený v čl. 123 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 je stanoven v příloze VI tohoto nařízení.
   7.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2013 k dispozici České republice, Litvě, Lotyšsku, Maďarsku, Polsku, Rumunsku a Slovensku na poskytování oddělené platby na cukr uvedené v článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VII tohoto nařízení.
   8.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2013 k dispozici České republice, Maďarsku, Polsku a Slovensku na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu uvedené v článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze VIII tohoto nařízení.
   9.   Maximální výše finančních prostředků daných v roce 2013 k dispozici Bulharsku, Maďarsku a Polsku na poskytování oddělené platby na bobuloviny uvedené v článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009 jsou stanoveny v příloze IX tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. září 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.

      (2)  Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 1.

      PŘÍLOHA I

         Rozpočtové stropy pro přímé platby, které mají být poskytovány podle článků 52, 53 a 54 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2013

                  (v tisících EUR)

                  Belgie

                  Španělsko

                  Francie

                  Rakousko

                  Portugalsko

                  Finsko

                  Prémie na ovce a kozy

                  21 892

                  600

                  Doplňková prémie na ovce a kozy

                  7 184

                  200

                  Prémie na krávy bez tržní produkce mléka

                  77 565

                  261 153

                  525 622

                  70 578

                  78 695

                  Dodatečná prémie na krávy bez tržní produkce mléka

                  19 389

                  26 000

                  99

                  9 462

      PŘÍLOHA II

         Rozpočtové stropy pro zvláštní podporu podle čl. 68 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Belgie

                  8 600

                  Bulharsko

                  28 500

                  Česká republika

                  31 826

                  Dánsko

                  40 975

                  Estonsko

                  1 253

                  Irsko

                  25 000

                  Španělsko

                  248 054

                  Francie

                  478 600

                  Itálie

                  321 950

                  Lotyšsko

                  5 130

                  Litva

                  13 304

                  Maďarsko

                  131 898

                  Nizozemsko

                  38 900

                  Rakousko

                  13 900

                  Polsko

                  106 558

                  Portugalsko

                  34 111

                  Rumunsko

                  44 257

                  Slovinsko

                  14 424

                  Slovensko

                  13 500

                  Finsko

                  57 055

                  Švédsko

                  3 469

                  Spojené království

                  29 800

                  Částky oznámené členskými státy na poskytnutí podpory podle čl. 68 odst. 1 písm. c), které jsou zahrnuty ve stropu režimu jednotných plateb.
                  Slovinsko: 5 800 tisíc EUR

      PŘÍLOHA III

         Rozpočtové stropy pro podporu podle čl. 68 odst. 1 písm. a) bodů i), ii), iii) a iv) a podle čl. 68 odst. 1 písm. b) a e) nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Belgie

                  4 461

                  Bulharsko

                  28 500

                  Česká republika

                  31 826

                  Dánsko

                  17 075

                  Estonsko

                  1 253

                  Irsko

                  25 000

                  Španělsko

                  179 954

                  Francie

                  297 600

                  Itálie

                  152 950

                  Lotyšsko

                  5 130

                  Litva

                  13 304

                  Maďarsko

                  46 164

                  Nizozemsko

                  31 420

                  Rakousko

                  13 900

                  Polsko

                  106 558

                  Portugalsko

                  21 210

                  Rumunsko

                  44 257

                  Slovinsko

                  8 624

                  Slovensko

                  13 500

                  Finsko

                  57 055

                  Švédsko

                  3 469

                  Spojené království

                  29 800

      PŘÍLOHA IV

         Částky, které mají být členskými státy použity v souladu s čl. 69 odst. 6 písm. a) nařízení (ES) č. 73/2009 na pokrytí zvláštní podpory stanovené v čl. 68 odst. 1 uvedeného nařízení

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Belgie

                  8 600

                  Dánsko

                  23 250

                  Irsko

                  23 900

                  Španělsko

                  144 390

                  Francie

                  84 000

                  Itálie

                  144 900

                  Nizozemsko

                  31 700

                  Rakousko

                  11 900

                  Portugalsko

                  21 700

                  Slovinsko

                  5 800

                  Finsko

                  6 190

      PŘÍLOHA V

         Rozpočtové stropy pro režim jednotné platby

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Belgie

                  517 901

                  Dánsko

                  1 031 277

                  Německo

                  5 852 938

                  Irsko

                  1 339 769

                  Řecko

                  2 233 227

                  Španělsko

                  4 913 824

                  Francie

                  7 607 272

                  Itálie

                  4 202 935

                  Lucembursko

                  37 671

                  Malta

                  5 503

                  Nizozemsko

                  890 551

                  Rakousko

                  679 111

                  Portugalsko

                  476 907

                  Slovinsko

                  141 450

                  Finsko

                  518 883

                  Švédsko

                  767 437

                  Spojené království

                  3 958 242

      PŘÍLOHA VI

         Roční finanční rámce pro režim jednotné platby na plochu

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Bulharsko

                  553 245

                  Česká republika

                  832 828

                  Estonsko

                  99 912

                  Kypr

                  53 499

                  Lotyšsko

                  138 041

                  Litva

                  356 545

                  Maďarsko

                  1 140 921

                  Polsko

                  2 760 813

                  Rumunsko

                  1 213 143

                  Slovensko

                  354 697

      PŘÍLOHA VII

         Maximální výše finančních prostředků daných k dispozici členským státům na poskytování oddělené platby na cukr podle článku 126 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Česká republika

                  44 245

                  Lotyšsko

                  3 308

                  Litva

                  10 260

                  Maďarsko

                  41 010

                  Polsko

                  159 392

                  Rumunsko

                  7 072

                  Slovensko

                  19 289

      PŘÍLOHA VIII

         Maximální výše finančních prostředků daných k dispozici členským státům na poskytování oddělené platby na ovoce a zeleninu podle článku 127 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Česká republika

                  414

                  Maďarsko

                  4 756

                  Polsko

                  6 715

                  Slovensko

                  690

      PŘÍLOHA IX

         Maximální výše finančních prostředků daných k dispozici členským státům na poskytování oddělené platby na bobuloviny podle článku 129 nařízení (ES) č. 73/2009

         Kalendářní rok 2013

                  Členský stát

                  (v tisících EUR)

                  Bulharsko

                  226

                  Maďarsko

                  391

                  Polsko

                  11 040


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 953/2014 ze dne 5. září 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               6.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 267/2

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 953/2014
   ze dne 5. září 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 5. září 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  59,1

                  ZZ

                  59,1

                  0707 00 05

                  TR

                  124,2

                  ZZ

                  124,2

                  0709 93 10

                  TR

                  123,8

                  ZZ

                  123,8

                  0805 50 10

                  AR

                  173,1

                  BR

                  100,4

                  CL

                  209,3

                  IL

                  182,0

                  TR

                  227,6

                  UY

                  152,4

                  ZA

                  161,3

                  ZZ

                  172,3

                  0806 10 10

                  BR

                  163,5

                  TR

                  120,4

                  ZZ

                  142,0

                  0808 10 80

                  BR

                  63,0

                  CL

                  100,4

                  CN

                  120,7

                  NZ

                  122,1

                  US

                  129,1

                  ZA

                  130,0

                  ZZ

                  110,9

                  0808 30 90

                  CN

                  92,5

                  TR

                  123,8

                  XS

                  48,0

                  ZA

                  100,9

                  ZZ

                  91,3

                  0809 30

                  TR

                  135,5

                  ZZ

                  135,5

                  0809 40 05

                  BA

                  34,7

                  MK

                  41,9

                  ZZ

                  38,3

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/12 ze dne 6. ledna 2016, kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky

text:
               7.1.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 4/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/12
   ze dne 6. ledna 2016,
   kterým se ukončuje částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní antidumpingové nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní antisubvenční nařízení“), a zejména na čl. 19 odst. 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (EU) č. 513/2013 (3) uložila Evropská komise (dále jen „Komise“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů (dále jen „moduly“) a jejich klíčových komponentů (tj. článků a destiček) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky (dále jen „Čína“) do Evropské unie (dále jen „Unie“).

               (2)

               Skupina vyvážejících výrobců pověřila čínskou obchodní komoru pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic Products, dále jen „CCCME“), aby jejich jménem předložila Komisi cenový závazek, což CCCME učinila. Ze stanovených podmínek tohoto cenového závazku jasně vyplývá, že jej tvoří soubor individuálních cenových závazků každého vyvážejícího výrobce, který je z praktických administrativních důvodů koordinován CCCME.

               (3)

               Komise přijala uvedený cenový závazek v souvislosti s prozatímním antidumpingovým clem rozhodnutím 2013/423/EU (4). Nařízením (EU) č. 748/2013 (5) Komise změnila nařízení (EU) č. 513/2013 za účelem zavedení technických změn potřebných v souvislosti s přijetím závazku, pokud jde o prozatímní antidumpingové clo.

               (4)

               Prováděcím nařízením (EU) č. 1238/2013 (6) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz modulů a článků pocházejících nebo odesílaných z Číny („dotčený výrobek“) do Unie. Prováděcím nařízením (EU) č. 1239/2013 (7) uložila Rada na dovoz dotčeného výrobku do Unie rovněž konečné vyrovnávací clo.

               (5)

               Na základě oznámení o pozměněné verzi cenového závazku předloženého skupinou vyvážejících výrobců (dále jen „vyvážející výrobci“) a CCCME potvrdila Komise prostřednictvím prováděcího rozhodnutí 2013/707/EU (8), že přijímá cenový závazek v pozměněné podobě (dále jen „závazek“), a to po dobu uplatňování konečných opatření.

               (6)

               Prováděcím rozhodnutím 2014/657/EU (9) Komise přijala návrh skupiny vyvážejících výrobců a CCCME, jenž se týkal upřesnění ohledně plnění závazku pro dotčené výrobky, na které se závazek vztahuje, tj. moduly a články pocházející nebo odesílané z Číny, v současnosti kódů KN ex 8541 40 90 (kódy TARIC 8541409021, 8541409029, 8541409031 a 8541409039), vyráběné vyvážejícími výrobci (dále jen „výrobek, na nějž se vztahuje závazek“).

               (7)

               Prováděcím nařízením (EU) 2015/866 (10) Komise odvolala přijetí závazku tří vyvážejících výrobců. Prováděcím nařízením (EU) 2015/1403 (11) Komise odvolala přijetí závazku dalšího vyvážejícího výrobce.

               (8)

               Na antidumpingová a vyrovnávací opatření uvedená ve 4. bodě odůvodnění výše se společně se závazkem a souvisejícími rozhodnutími uvedenými v 3., 5. a 6. bodě odůvodnění výše odkazuje jako na „platná opatření“.

         2.   Příslušná ustanovení závazku

               (9)

               V rámci cenového závazku přijatého Komisí je minimální dovozní cena výrobku, na nějž se vztahuje závazek, upravována čtvrtletně na základě mezinárodních spotových cen modulů včetně čínských cen podle databáze společnosti Bloomberg (dále jen „stávající referenční hodnota“).

               (10)

               V závazku se rovněž uvádí, že jako „referenční hodnotu lze použít spotové ceny bez čínských cen, pakliže budou zpřístupněny databází společnosti Bloomberg“.

         3.   Žádost o částečný prozatímní přezkum

               (11)

               Dne 29. ledna 2015 obdržela Komise žádost o částečný prozatímní přezkum od společnosti EU ProSun (dále jen „žadatel“), sdružení výrobců modulů a článků v Unii. Žádost se svým rozsahem omezila na referenční hodnotu používanou pro mechanismus úpravy minimální dovozní ceny, který je stanoven v závazku.

               (12)

               Žádost byla odůvodněna tím, že stávající referenční hodnota již není z hlediska vývoje cen modulů reprezentativní. Žadatel poskytl následující dostatečné důkazy potvrzující, že okolnosti, na jejichž základě byla přijata stávající referenční hodnota, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy:

                           a)

                           počet čínských respondentů, kteří hlásí údaje o cenách zahrnutých do stávající referenční hodnoty, se od přijetí závazku, a zejména od počátku roku 2014, značně zvýšil;

                           b)

                           váha čínských respondentů ve stávající referenční hodnotě se tudíž zvýšila a vývoj této referenční hodnoty značně ovlivnila;

                           c)

                           ceny nahlášené těmito čínskými respondenty byly navíc historicky nižší než ceny nahlášené jinými respondenty.

               (13)

               Podle žadatele byla tímto důkazem nepochybně potvrzena skutečnost, že stávající referenční hodnota již není z hlediska vývoje cen modulů reprezentativní. Žadatel tudíž navrhl, aby byla stávající referenční hodnota pro mechanismus úpravy minimální dovozní ceny nahrazena dílčí cenovou řadou „mezinárodního průměru“ (International Average) zveřejněnou společností Bloomberg, v níž nejsou začleněny ceny hlášené čínskými respondenty.

         4.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

               (14)

               Poté, co Komise informovala členské státy, dospěla k závěru, že existují dostatečné důkazy pro zahájení částečného prozatímního přezkumu omezeného na referenční hodnotu používanou pro mechanismus úpravy minimální dovozní ceny.

               (15)

               Cílem tohoto přezkumu je zjistit, zda je stávající referenční hodnota z hlediska vývoje cen modulu stále reprezentativní, a zda tedy nadále plní svůj cíl, jak je stanoveno v platných opatřeních.

               (16)

               Před zahájením přezkumu byla ke konzultacím vyzvána vláda Číny v souladu se základním antisubvenčním nařízením a tyto konzultace se uskutečnily.

               (17)

               Dne 5. května 2015 Komise tento částečný prozatímní přezkum platných opatření zahájila podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení a čl. 19 odst. 2 základního antisubvenčního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila v Úředním věstníku Evropské unie
                   (12).

         5.   Strany dotčené šetřením

               (18)

               Komise zaslala dotazník společnosti Bloomberg New Energy Finance (dále jen „Bloomberg“) s cílem získat informace nezbytné pro šetření.

               (19)

               Komise rovněž vyzvala k přihlášení ty respondenty, kteří společnosti Bloomberg ceny modulů nahlásili; požádala je, aby Komisi poskytli údaje nahlášené společnosti Bloomberg a aby v souvislosti s přezkumem oznámili svá stanoviska.

               (20)

               Zúčastněné strany měly možnost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         6.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

               (21)

               Komise od společnosti Bloomberg obdržela odpověď na svůj dotazník. Komise rovněž obdržela podání řady respondentů, kteří společnosti Bloomberg nahlásili ceny modulů, a vyjádření zájmu o provedení přezkumu od různých stran v Unii i mimo ni.

               (22)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro přezkum. Inspekce na místě byly provedeny v prostorách společnosti Bloomberg v Curychu (Švýcarsko) a Hong Kongu (Zvláštní administrativní oblast Čínské lidové republiky Hongkong).

         7.   Šetření

               (23)

               Komise provedla šetření, jehož cílem bylo zjistit, zda je stávající referenční hodnota z hlediska vývoje ceny modulů stále reprezentativní, a zda tedy nadále plní své cíle, jak je stanoveno v platných opatřeních.

         7.1.   Stávající referenční hodnota a její dílčí řady

               (24)

               Stávající referenční hodnotou se rozumí cenová řada „celkového průměru“ (Average all), která je složena z celosvětově nahlášených spotových cen modulů. Vedle cenové řady „celkového průměru“ společnost Bloomberg zveřejňuje také dvě dílčí řady pro spotové ceny modulů, které jsou pro toto šetření relevantní, a sice:

                           a)

                           dílčí řadu „čínského průměru“ (Chinese Average), která obsahuje ceny nahlášené čínskými respondenty, a

                           b)

                           dílčí řadu „mezinárodního průměru“ (International Average), která obsahuje všechny ostatní nahlášené ceny.

               (25)

               Údaje o těchto cenových řadách a dílčích cenových řadách jsou zpravidla shromažďovány a zveřejňovány každý týden. Všechny řady jsou zveřejňovány v amerických dolarech (USD). Veškeré stanovené ceny jsou pravidelně kontrolovány odborníky společnosti Bloomberg v oblasti solární energie, kteří mohou jakéhokoli respondenta kontaktovat a požádat ho, aby danou cenu objasnil v případě, že často předkládá údaje pohybující se mimo stanovená rozmezí, nebo se zdánlivě pokouší ovlivnit konečné výsledky.

               (26)

               Společnost Bloomberg vypočítá průměrnou cenu za týden, pokud dostane přinejmenším tři stanovené ceny. Pokud respondent předloží několik stanovených cen, Bloomberg vypočítá jejich průměr a počítá je jako jednu stanovenou cenu.

               (27)

               Aby stanovené ceny nebyly neobvykle vysoké či nízké, Bloomberg automaticky upozorní analytiky na všechny stanovené ceny, které jsou o 20 % vyšší či nižší než průměr za zvolené období, a ti poté daného účastníka požádají o objasnění. Analytici rozhodnou, zda danou stanovenou cenu do výpočtu zařadí či nikoliv. Ze zbývajících stanovených cen se poté vypočte průměr.

               (28)

               Všichni respondenti se musejí podílet na výrobě modulů nebo si je nakupovat a svými stanovenými cenami mohou přispívat až poté, co Bloomberg manuálně schválí jejich účast.

         7.2.   Zvýšení počtu a podílu čínských respondentů

               (29)

               Žadatel uvedl, že počet čínských respondentů zahrnutých do stávající referenční hodnoty se od přijetí závazku, a zejména od počátku roku 2014, značně zvýšil.

               (30)

               Žadatel dále podotkl, že „čínská účast se v souvislosti s celkovou účastí na hlášení cen společnosti Bloomberg od roku 2013 zhruba ztrojnásobila a tato zvýšená účast v roce 2014 silně ovlivnila vývoj [stávající referenční hodnoty].“

               (31)

               Zatímco žadatel v žádosti uvedl kompletní informace za rok 2013 a 2014, jeho argumenty byly založeny výhradně na srovnání dvou samostatných tříměsíčních období, konkrétně období od května do července 2013 a od října do prosince 2014.

               (32)

               Komise použila veškeré týdenní údaje o účasti za léta 2013 a 2014, které žadatel předložil, a podrobila je analýze tak, že sloučila počet účastníků za kalendářní čtvrtletí. Zjistila tím následující:

                           a)

                           průměrný počet čínských respondentů za čtvrtletí se ve stávající referenční hodnotě v letech 2013 a 2014 skutečně zvýšil o přibližně 20 respondentů (56 %);

                           b)

                           s tím byl spojen souběžný pokles průměrného počtu jiných než čínských respondentů za čtvrtletí, a to o více než 100 respondentů (– 46 %) v letech 2013 a 2014.

               (33)

               Nárůst podílu čínských respondentů ve stávající referenční hodnotě byl proto způsoben jak klesajícím počtem jiných než čínských respondentů, tak i rostoucím počtem čínských respondentů.

               (34)

               Podíl čínských respondentů se dále zvýšil tak, že se dostal ze spíše nízké úrovně na úroveň, která lépe odráží podíl Číny na celosvětovém trhu se solární energií. Podle informací společnosti Bloomberg z roku 2014 představovala čínská výroba fotovoltaických článků a modulů podle odhadů 78 % světové produkce.

               (35)

               Graf č. 1 níže znázorňuje celkovou účast respondentů ve stávající referenční hodnotě a její dvě dílčí řady za čtvrtletí.

                  Zdroj: Žádost o přezkum.

         7.3.   Vývoj čínských i jiných cen

               (36)

               Žadatel uvedl, že dílčí cenová řada „čínského průměru“ byla historicky nižší než dílčí cenová řada „mezinárodního průměru“. Komise konstatuje, že dílčí cenová řada „čínského průměru“ je skutečně historicky nižší než dílčí cenová řada „mezinárodního průměru“.

               (37)

               Žadatel dále namítal, že dílčí cenová řada „mezinárodního průměru“„[…] zůstala od přijetí [závazku] v zásadě stabilní“.

               (38)

               Šetření ukázalo, že dílčí cenová řada „mezinárodního průměru“ nezůstala od přijetí závazku stabilní, což je v rozporu s tvrzením žadatele. V letech 2013 a 2014 byla v dílčí cenové řadě „mezinárodního průměru“ a dílčí cenové řadě „čínského průměru“ ve skutečnosti zaznamenána obdobná tendence (obvykle v rozmezí +/– 0,01 USD). Graf č. 2 níže znázorňuje dvě dílčí řady ve srovnání s cenovou řadou „celkového průměru“ od začátku roku 2013 do konce roku 2014.

                  Zdroj: Bloomberg, šetření.

         7.4.   Neexistence výrazného vlivu směrem dolů na stávající referenční hodnotu

               (39)

               Z argumentů žadatele stanovených v bodech 7.2 a 7.3 výše vyplynulo, že nárůst počtu čínských respondentů a nárůst jejich podílu v cenové řadě „celkového průměru“„výrazně ovlivnil“ stávající referenční hodnotu „směrem dolů“. Doposud provedené úpravy minimálních dovozních cen na základě stávající referenční hodnoty proto v zásadě odrážely zvýšený počet čínských respondentů, kteří společnosti Bloomberg hlásili nižší ceny.

               (40)

               Komise ověřila všechny relevantní a řádně doložené důkazy shromážděné během šetření. Závěry šetření uvedené v bodech 7.2 a 7.3 výše jsou následující:

                           a)

                           za prvé došlo ke zvýšení počtu čínských respondentů zasílajících údaje pro účely zveřejnění v dílčí cenové řadě „čínského průměru“;

                           b)

                           za druhé, jak ukazuje graf č. 1 výše, byl tento nárůst čínských respondentů spojen s výraznějším snížením počtu jiných než čínských respondentů;

                           c)

                           za třetí byl nárůst podílu čínských respondentů způsoben jak nárůstem počtu čínských respondentů, tak i poklesem počtu jiných než čínských respondentů;

                           d)

                           za čtvrté se dále zvýšil podíl čínských respondentů tak, že se dostal ze spíše nízké úrovně na úroveň, která lépe odráží podíl Číny na celosvětovém trhu se solární energií;

                           e)

                           a konečně, jak je znázorněno v grafu č. 2, byla jak v dílčí cenové řadě „čínského průměru“, tak i v dílčí cenové řadě „mezinárodního průměru“ stávající referenční hodnoty zaznamenána v roce 2013 a 2014 obdobná tendence.

         7.5.   Závěry

               (41)

               Komise dospěla k tomuto závěru:

                           a)

                           stávající referenční hodnota zůstává z hlediska vývoje celosvětových cen modulů reprezentativní, protože zahrnuje ceny předložené čínskými respondenty;

                           b)

                           a protože byla ve vývoji obou dílčích řad zaznamenána obdobná tendence, tedy, že dílčí řada „čínského průměru“ je ve skutečnosti nižší než „mezinárodní průměr“, ale „čínský průměr“ neklesl rychleji než „průměr mezinárodní“, a

                           c)

                           podíl čínských respondentů ve stávající referenční hodnotě tudíž stoupl na úroveň, která lépe odráží podíl čínských výrobců na celosvětovém trhu se solární energií;

                           d)

                           stávající referenční hodnota proto nadále plní svůj cíl, jak je stanoveno v platných opatřeních.

               (42)

               Komise proto dospěla k závěru, že tento přezkum ukončí.

         7.6.   Písemná podání

               (43)

               Závěry tohoto šetření byly sděleny zúčastněným stranám. V souladu s článkem 20 základního antidumpingového nařízení a článkem 30 základního antisubvenčního nařízení jim byla poskytnuta možnost slyšení a předložení připomínek. Připomínky předložili žadatel a vláda Čínské lidové republiky.

      Připomínky žadatele

               (44)

               Za prvé žadatel uvedl, že „zatímco se úroveň čínské účasti v indexu společnosti Bloomberg výrazně zvýšila, […] podíl Číny na celosvětovém trhu se změnil jen nepatrně, pokud se vůbec změnil, což znamená, že vývoj cenového indexu ‚celkového průměru‘ společnosti Bloomberg za uvedené období neodrážel skutečný vývoj podílu na celosvětovém trhu“.

               (45)

               Komise uznává, že podíl Číny na celosvětovém trhu se v období 2013–2014 skutečně nezměnil nijak výrazně. To však jen potvrzuje závěrečné tvrzení, že je stávající referenční hodnota z důvodů, které již byly uvedeny v 34. bodě odůvodnění výše, reprezentativnější. Navíc samotným účelem této cenové řady je zohlednit vývoj cen, a nikoli vývoj podílů na trhu.

               (46)

               Za druhé žadatel konstatoval, že „došlo k výraznému poklesu dílčí cenové řady ‚čínského průměru‘, která se již nacházela na podstatně nižší úrovni než úroveň cen dílčí cenové řady ‚mezinárodního průměru‘, a že tento pokles cen byl o více než 5 % větší než pokles cen za stejné období v dílčí cenové řadě ‚mezinárodního průměru‘.“

               (47)

               Komise podotýká, že tento údaj je věcně nesprávný, vezme-li se v úvahu celé období 2013–2014 (což je období, k němuž se vztahují údaje předložené žadatelem). Žádná ze tří dotčených cenových řad ve skutečnosti v letech 2013 a 2014 nevykazuje jasnou sestupnou tendenci, jak je znázorněno v grafu č. 2 v 38. bodě odůvodnění a v tabulce č. 1 níže.

               (48)

               Výchozí a koncové body každé ze tří cenových řad jsou na rozdíl od tvrzení žadatele velmi blízko sebe (rozdíl směrem nahoru činí nejvýše 0,01 USD a rozdíl směrem dolů činí nejvýše 0,02 USD) a u všech byly zaznamenány výkyvy směrem nahoru i dolů v tomto rozmezí. Průběh těchto výkyvů je obdobný, přičemž vysoké hodnoty byly zaznamenány ve třetím a čtvrtém čtvrtletí roku 2013. Rozdíly mezi nejvyššími a nejnižšími hodnotami jsou rovněž srovnatelné (0,09 USD pro „celkový průměr“, 0,06 USD pro „mezinárodní průměr“ a 0,08 USD pro „čínský průměr“).

                  Tabulka č. 1

                  Údaje o cenových řadách daného průměru v amerických dolarech za watt, 2013–2014

                           Čtvrtletí

                           „celkový průměr“

                           „mezinárodní průměr“

                           „čínský průměr“

                           1. čtvrtletí 2013

                           0,81

                           0,83

                           0,71

                           2. čtvrtletí 2013

                           0,85

                           0,86

                           0,74

                           3. čtvrtletí 2013

                           0,86

                           0,87

                           0,77

                           4. čtvrtletí 2013

                           0,88

                           0,89

                           0,77

                           1. čtvrtletí 2014

                           0,84

                           0,88

                           0,73

                           2. čtvrtletí 2014

                           0,83

                           0,87

                           0,76

                           3. čtvrtletí 2014

                           0,83

                           0,87

                           0,72

                           4. čtvrtletí 2014

                           0,79

                           0,84

                           0,69

                              Zdroj: Bloomberg, šetření.

               (49)

               Z těchto údajů nijak nevyplývá, že by jakákoli manipulace s indexem bývala byla úspěšná. Je pravda, že v důsledku větší účasti čínských společností vykazuje cenová řada „celkového průměru“ o něco výraznější pokles než dílčí cenová řada „mezinárodního průměru“. Toto zjištění však nemůže zpochybnit vhodnost použití cenové řady„celkového průměru“. Jedná se pouze o logický důsledek toho, že vstup do uvedené cenové řady je nyní, pokud jde o podíl Číny na celosvětovém trhu, reprezentativnější, než tomu původně bylo. Jinými slovy: cenová řada „celkového průměru“ nyní svůj účel plní ještě lépe, než tomu bylo v době, kdy byla zavedena.

               (50)

               Tvrzení, že cenový pokles „čínského průměru“ byl o více než 5 % větší než „mezinárodní průměr“, je nesprávné. „Čínský průměr“ ve skutečnosti klesl o 2,8 %, zatímco „mezinárodní průměr“ se zvýšil o 1,2 %. Z toho vyplývá souhrnný rozdíl ve výši 4 %.

               (51)

               Komise dále opět uvádí, že argument žadatele je založen výhradně na srovnání dvou izolovaných čtvrtletí, konkrétně 3. čtvrtletí roku 2013 a 4. čtvrtletí roku 2014. Analýza Komise zohledňuje vývoj cenové řady za období 2013 a 2014, tj. za celou dobu, k níž žadatel ve své žádosti poskytl informace.

               (52)

               Žadatel uvedl, že „[…] stále více čínských respondentů bylo povinno snížit stávající referenční hodnotu až za úroveň, na které by se nacházela v případě, že by se počet čínských respondentů nezvýšil“.

               (53)

               Komise tento argument odmítá, neboť žadatel opět neposkytl žádný důkaz, kterým by svá tvrzení podložil.

               (54)

               Žadatel tvrdil, že Komise neprovedla analýzu „[…] účinku zvýšené účasti čínských respondentů na [stávající] referenční hodnotu […]“, „[…] ani cenového účinku celkové změny poměru, ani cenového účinku dvou uvedených složek jednotlivě […]“, a předmětem analýzy nebylo ani to „[…], zda existovaly jiné faktory než nárůst počtu nahlášených údajů o čínských cenách, čímž by se daný výsledek objasnil“.

               (55)

               Komise toto tvrzení odmítá, jelikož takovou analýzu provedla, a její závěr je uveden v oddílech 7.2 a 7.3 výše.

               (56)

               Žadatel dále uvedl, že se Komise ve své analýze nezabývala otázkou „[…], zda by použití dílčí cenové řady ‚mezinárodního průměru‘ jako referenční hodnoty bývalo vedlo v dotčeném období k podstatně rozdílnému výsledku než použití stávající referenční hodnoty“. Žadatel dále požaduje, aby taková analýza byla provedena.

               (57)

               Komise zamítá jak tento argument, tak následnou žádost, neboť by to přesahovalo rozsah tohoto prozatímního přezkumu, jak byl stanoven v oznámení o zahájení přezkumu a opět uveden v 15. bodě odůvodnění. Na otázku, zda by použití jiných referenčních hodnot v dotčeném období vedlo k podstatně odlišnému výsledku než při použití stávající referenční hodnoty, se tento přezkum se nezaměřuje.

               (58)

               Komise zdůrazňuje, že vhodná referenční hodnota by měla být objektivní, transparentní a měla by být založena na co největším pokrytí dané oblasti. Vyřazení čínských výrobců, kteří představují 78 % celosvětového trhu se solární energií, v tomto případě nelze odůvodnit.

               (59)

               Žadatel uvedl, že se ve čtvrtém zjištění 40. bodu odůvodnění výše „nepřímo připouští, že [stávající] index referenční hodnoty na začátku závazku není reprezentativní, což by samo o sobě bylo dostatečným důvodem k tomu, aby se přešlo k jiné referenční hodnotě, neboť základním referenčním obdobím je i nadále čtvrtletí, jež předcházelo okamžiku, kdy závazek nabyl účinku“. Žadatel dále uvedl, že „pouhým zahrnutím cen předložených čínskými respondenty se automaticky nezaručí, že bude stávající referenční hodnota, pokud jde o celosvětové ceny modulů, reprezentativní“.

               (60)

               Komise tento argument zamítá, neboť zvýšení podílu čínských respondentů ve stávající referenční hodnotě pouze vedlo k tomu, že se stala více reprezentativní, jelikož lépe odráží podíl čínských výrobců na celosvětovém trhu se solární energií.

               (61)

               Na závěr žadatel požádal Komisi, aby pokračovala v šetření pro účely zjištění dalších skutečností. Žadatel však neposkytl žádné nové skutečnosti nad rámec těch, jež byly uvedeny v žádosti o přezkum zmíněné ve 12. bodě odůvodnění. Komise proto pro pokračování šetření nemá žádné podklady.

      Připomínky předložené vládou Čínské lidové republiky

               (62)

               Vláda Čínské lidové republiky předložila připomínky pouze v tom smyslu, že Komisi nadále podporuje v jejím závěrečném rozhodnutí tento přezkum ukončit.

         7.7.   Závěr týkající se písemného podání a přezkumu

               (63)

               I přes výše uvedená podání ze strany zúčastněných stran se zjištění Komise v rámci tohoto šetření potvrzují. Komise proto tento přezkum ukončuje.

               (64)

               Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009 a čl. 25 odst. 1 nařízení (ES) č. 597/2009,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Částečný prozatímní přezkum antidumpingových a vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz krystalických křemíkových fotovoltaických modulů a jejich klíčových komponentů (tj. článků) pocházejících nebo odesílaných z Čínské lidové republiky se ukončuje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 6. ledna 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (3)  Úř. věst. L 152, 5.6.2013, s. 5.

      (4)  Úř. věst. L 209, 3.8.2013, s. 26.

      (5)  Úř. věst. L 209, 3.8.2013, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 325, 5.12.2013, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 325, 5.12.2013, s. 66.

      (8)  Úř. věst. L 325, 5.12.2013, s. 214.

      (9)  Úř. věst. L 270, 11.9.2014, s. 6.

      (10)  Úř. věst. L 139, 5.6.2015, s. 30.

      (11)  Úř. věst. L 218, 19.8.2015, s. 1.

      (12)  Úř. věst. C 147, 5.5.2015, s. 4.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/36 ze dne 12. ledna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               13.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 7/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/36
   ze dne 12. ledna 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 12. ledna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  63,0

                  EG

                  164,2

                  IL

                  103,8

                  MA

                  103,8

                  TN

                  130,5

                  TR

                  132,7

                  ZZ

                  116,3

                  0707 00 05

                  EG

                  241,9

                  MA

                  73,2

                  TR

                  168,0

                  ZZ

                  161,0

                  0808 91 00

                  EG

                  113,1

                  ZZ

                  113,1

                  0709 93 10

                  EG

                  191,6

                  MA

                  144,6

                  SN

                  80,8

                  TR

                  158,9

                  ZZ

                  144,0

                  0805 10 20

                  EG

                  40,0

                  MA

                  56,4

                  TR

                  65,0

                  ZA

                  36,7

                  ZZ

                  49,5

                  0805 20 10

                  MA

                  71,9

                  ZZ

                  71,9

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  93,3

                  JM

                  118,8

                  KR

                  152,3

                  MA

                  82,2

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  103,5

                  0805 50 10

                  TR

                  67,8

                  ZZ

                  67,8

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  65,5

                  CL

                  89,4

                  US

                  133,7

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  120,0

                  0808 30 90

                  US

                  140,6

                  ZZ

                  140,6

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1239, pokud jde o některá pravidla týkající se lhůt a oznámení o množstvích, na něž se vztahují licence v odvětví rýže (Text s významem pro EHP)

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 17.8.2017,

               kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2016/1239, pokud jde o některá pravidla týkající se lhůt a oznámení o množstvích, na něž se vztahují licence v odvětví rýže

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007
                  1
               , a zejména na čl. 223 odst. 3 písm. b) a c) uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1239
                  2
                stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1308/2013, pokud jde o režim dovozních a vývozních licencí, včetně pravidel pro rýži. Rovněž stanoví podrobná pravidla pro oznámení ze strany členských států Komisi.

               (2)Je nezbytné vyjasnit některá pravidla týkající se lhůt, včetně lhůt pro oznamování množství produktů, na které se vztahují celní kvóty.

               (3)Je vhodné zahrnout povinnost členských států oznamovat Komisi množství rýže, na které se vztahují licence, protože existovala v předchozích nařízeních.

               (4)Prováděcí nařízení (EU) 2016/1239 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)Z důvodu jasnosti a právní jistoty by toto nařízení mělo vstoupit v platnost ve stejný den jako nařízení v přenesené pravomoci, kterým se mění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237
                  3
                ve vztahu k oznamování v odvětví rýže.

               (6)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Prováděcí nařízení (EU) 2016/1239 se mění takto:

               1)Článek 3 se mění takto:

               a)odstavec 3 se nahrazuje tímto:

               „3. Pokud se v tomto nařízení stanoví lhůta pro nějaký postup a datum zahájení nebo ukončení připadá na sobotu, neděli nebo státní svátek podle nařízení (EHS, Euratom) č. 1182/71:

               a)je datem zahájení následující pracovní den od 00:00 hodin, přičemž se zohlední úřední hodiny;

               b)odchylně od čl. 3 odst. 2 písm. b) a článku 4 uvedeného nařízení je datem ukončení následující pracovní den do 13:00 hodin bruselského času.“

               b)doplňuje se nový odstavec 4, který zní:

               „4. Odchylně od odstavce 3, pokud se pro účely tohoto nařízení při oznámeních o množstvích produktů, na které se vztahují žádosti o licence v rámci celní kvóty, nebo při oznámení o nevyužitých množstvích v rámci kvóty použije lhůta, pak tato lhůta končí uplynutím poslední hodiny posledního dne bez ohledu na to, zda daný den připadá na sobotu, neděli nebo státní svátek.“

               2)Vkládá se nový článek 19a, který zní:

               „Článek 19a

               Oznámení týkající se rýže

               Členské státy oznámí Komisi každý den:

               a)pokud jde o dovozní licence, jež nejsou určeny pro správu dovozních celních kvót, celková množství, na něž se vztahují vydané licence, a to podle zemí původu a kódu produktů;

               b)pokud jde o vývozní licence, celková množství, na něž se vztahují vydané licence a kód produktu.“

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 17.8.2017.

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

                     (2)
                  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1239 ze dne 18. května 2016, kterým se stanoví pravidla pro uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí (Úř. věst. L 206, 30.7.2016, s. 44).

                     (3)
                  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2016/1237 ze dne 18. května 2016, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013, pokud jde o pravidla k režimu dovozních a vývozních licencí, a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o pravidla týkající se uvolnění a propadnutí jistot složených za tyto licence, a kterým se mění nařízení Komise (ES) č. 2535/2001, (ES) č. 1342/2003, (ES) č. 2336/2003, (ES) č. 951/2006, (ES) č. 341/2007 a (ES) č. 382/2008 a kterým se zrušuje nařízení Komise (ES) č. 2390/98, (ES) č. 1345/2005, (ES) č. 376/2008 a (ES) č. 507/2008 (Úř. věst. L 206, 30. 7. 2016, s. 1).


title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 10.7.2017,

               kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008
                  1
               , a zejména na čl. 62 odst. 2 písm. a) a b) a čl. 78 písm. b) a c) uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               1)Ustanovení článku 21 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014
                  2
                stanoví požadavky týkající se žádostí o podporu na hospodářská zvířata a žádostí o platbu v rámci opatření podpory na zvířata. V případě druhů s krátkodobým produkčním cyklem, u kterých dochází k vysoké fluktuaci kusů, se může počet zvířat, kterých se týká žádost o platbu na hospodářská zvířata podaná v souladu s opatřením uvedeným v článku 33 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013
                  3
               , v průběhu roku podání žádosti výrazně lišit. To může vést k podstatnému rozdílu mezi počtem zvířat uvedených v žádosti o platbu na zvířata a počtem zvířat, která budou mít v konečném důsledku prospěch ze zlepšených životních podmínek. V důsledku toho je počet zvířat uvedený v žádosti o platbu na zvířata pouze orientační. Vzhledem k uvedeným druhům s krátkým produkčním cyklem by proto mělo být členským státům povoleno vytvořit systém, který příjemci umožní požádat o podporu na všechna zvířata, která jsou pro podporu způsobilá v den nebo během období, které určí členský stát. V případě, že není k dispozici počítačová databáze, by mělo být možné zjistit skutečný počet zvířat na základě osvědčení o porážce nebo ostatních dokladů, které budou příslušnému orgánu předloženy po dni podání žádosti o platbu na hospodářská zvířata.

               2)Použití výběrových kritérií není povinné pro všechna opatření nebo typy operací. Z tohoto důvodu by správní kontroly, které se u žádostí o podporu provádí, měly ověření tohoto prvku zahrnout pouze, pokud je to nutné.

               3)Ověření přiměřenosti nákladů se provádí na základě definovaného systému hodnocení, v rámci správních kontrol, které souvisí se žádostí o podporu. V případech s nízkým rizikem nepřiměřených nákladů nebo tam, kde obsah nákladů nelze stanovit před provedením operace, by se měla použít specifická pravidla.

               4)V souladu s čl. 67 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013
                  4
                lze výši podpory stanovit buď na základě standardní stupnice jednotkových nákladů, nebo podle jednorázových či paušálních částek. V takových případech by správní kontroly neměly zahrnovat ověření výše vzniklých nákladů a plateb provedených příjemcem.

               5)Pravidla pro kontroly, která se na finanční nástroje vztahují, by měla být upravena, aby se zajistila konzistentnost s pravidly pro řízení a kontrolu stanovenými v nařízení (EU) č. 1303/2013 a v nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014
                  5
                a aby se zohlednily specifické rysy podpory, která se ve formě finančního nástroje poskytuje.

               6)Výdaje podléhající kontrolám na místě by neměly být ty výdaje, jež mají být uhrazeny, ale výdaje vykázané platební agentuře. Výdaje, jež mají být uhrazeny, lze stanovit teprve poté, co jsou dokončeny všechny kontroly, a pokud by výdaje kontrolám podléhaly, dosažení minimální míry kontrol by nebylo možné předvídat. Navíc výdaje, které podléhají kontrolám na místě, by neměly zahrnovat výdaje vynaložené platební agenturou pouze na zálohové platby, jelikož takové výdaje neodpovídají výdajům vzniklým příjemci. Kromě toho by se výdaje, které s finančními nástroji souvisejí, měly do dosažení minimální míry kontrol započítávat jen v takovém rozsahu, který je příslušným orgánem skutečně kontrolován. Aby se každý kalendářní rok zajistilo splnění minimální míry kontrol, měly by se proto kontroly provádět k datu stanovenému pro podávání kontrolních údajů a kontrolních statistik v článku 9 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014.

               7)Aby nedošlo ke zbytečnému zdvojování kontrol, měly by kontroly na místě pokrývat pouze prvky, které ještě nebyly předmětem správních kontrol.

               8)V souladu s články 48 a 51 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 musí kontroly mimo jiné ověřovat soulad s kritérii způsobilosti, se závazky a s ostatními povinnostmi. Navíc podle čl. 50 odst. 4 písmene a) uvedeného prováděcího nařízení musí vzorek operací, které mají být kontrolovány na místě, zohledňovat potřebu kontrolovat vhodné kombinace typů a velikostí jednotlivých operací. Ustanovení vztahující se na určitá opatření ohledně předmětu nebo intenzity kontrol uvedená v článcích 54 až 59 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 proto nejsou zapotřebí.

               9)Aby se v případě správních sankcí zajistilo rovné zacházení jak s operacemi, které byly pro kontroly na místě vybrány, tak s těmi, které vybrány nebyly, měly by se v obou případech kontrolovat vykázané výdaje.

               10)Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               11)Změny, jež se provedou prostřednictvím tohoto nařízení, by se měly použít na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají roků podání žádosti nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2018. Ovšem vzhledem k nesnázím, kterým členské státy čelily v roce podání žádosti 2015, kdy musely své systémy přizpůsobit lhůtě pro podávání žádosti o platbu na hospodářská zvířata stanovené v článku 13 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014, stejně jako systému snižování, výjimek a sankcí, které stanoví nařízení Komise v přenesené pravomoci č. 640/2014
                  6
               , ustanovení, které umožňuje stanovení skutečného počtu zvířat druhů s krátkým produkčním cyklem na základě osvědčení o porážce nebo ostatních dokladů, které budou příslušnému orgánu předloženy po podání žádosti o platbu na hospodářská zvířata, by se mělo použít na žádosti o platbu na zvířata týkající se roků podání žádosti počínajících dnem 1. ledna 2016.

               12)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro rozvoj venkova,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 se mění takto:

               1)V článku 21 se vkládá nový odstavec 4 a, který zní:

               „4a. Pro druhy s krátkým produkčním cyklem podporované v rámci článku 33 nařízení (EU) č. 1305/2013 mohou členské státy v případě, že není k dispozici počítačová databáze, zavést postupy pro používání údajů obsažených v osvědčeních o porážce nebo v ostatních dokladech pro účely žádosti o platbu na hospodářská zvířata. Tyto údaje poskytnou úroveň jistoty a provádění, která je nezbytná pro řádnou správu opatření podpory na úrovni jednotlivých zvířat.

               Postupy uvedené v prvním pododstavci může představovat systém, podle něhož příjemce žádá o podporu pro všechna zvířata, která jsou k určitému dni nebo během období stanoveného členským státem způsobilá pro podporu na základě údajů obsažených v osvědčeních o porážce nebo v ostatních dokladech.

               V takovém případě členský stát přijme nezbytná opatření, která zaručí, že v souladu s ustanoveními použitelnými na dotyčné opatření podpory, bude jasně určeno a dáno na vědomí příjemci datum nebo období uvedené v druhém pododstavci.“

               2)Článek 48 se mění takto:

               a)odstavec 2 se mění takto:

               i)písmeno c) se nahrazuje tímto:

               „c) dodržování výběrových kritérií v případech, kdy se uplatní;“

               ii) písmeno e) se nahrazuje tímto:

               „e) pro náklady uvedené v čl. 67 odst. 1 písm. a) nařízení (EU) č. 1303/2013, s výjimkou věcných příspěvků a odpisů, ověření přiměřenosti předložených nákladů. Náklady se hodnotí pomocí vhodného systému hodnocení, jako např. referenčních nákladů, porovnání různých nabídek nebo hodnotícího výboru. Pro operace s mírou podpory do 30 % nebo u operací podporovaných v rámci článku 35 nařízení (EU) č. 1305/2013 lze ověření přiměřenosti nákladů provést v rámci správních kontrol žádostí o platbu. Pro operace se způsobilými náklady do výše 5 000 EUR může být přiměřenost nákladů určena v návrhu rozpočtu schváleného předem řídicím orgánem.“

               b)v odstavci 3 se písmena a) a b) nahrazují tímto:

               „a) dokončené operace ve srovnání s operací, na kterou byla podpora poskytnuta;

               „b) vzniklých nákladů a provedených plateb vyjma případů, kdy se použije forma nebo metoda uvedená v čl. 67 odst. 1 písm. b), c) nebo d) nařízení (EU) č. 1303/2013.“

               c)doplňuje se nový odstavec 6, který zní:

               „6. Co se týče finančních nástrojů uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 1303/2013, odstavce 1 až 5 tohoto článku se nepoužijí na příspěvek poskytnutý na finanční nástroj ani na podporu pro konečného příjemce. Použijí se ale články 58 a 59 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článek 9 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014*.

               ----------

               * Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 ze dne 3. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 5).“

               3)Článek 50 se mění takto:

               a)odstavec 1 se mění takto:

               i)první pododstavec se nahrazuje tímto:

               „Výdaje, na které se vztahují kontroly na místě, představují nejméně 5 %
                     výdajů uvedených v čl. 46 a spolufinancovaných Evropským
                     zemědělským fondem pro regionální rozvoj (EZFRV), jež se každý kalendářní rok vykazují platební agentuře a jež nezahrnují operace
                     u kterých byly vykázány pouze zálohové platby.“

               ii)doplňuje se nový třetí pododstavec, který zní:

               „Co se týče finančních nástrojů, pouze platby konečným příjemcům,
                     které podléhají kontrolám na místě, se započítají do výdajů, na které se vztahují kontroly na místě, jak se uvádí v prvním pododstavci.“

               b)v odstavci 2 se první pododstavec nahrazuje tímto:

               „Do dosažení minimální úrovně uvedené v odstavci 1 se započítají pouze kontroly, které budou provedeny do dne stanoveného pro podání kontrolních údajů a kontrolních statistik v souladu s článkem 9.“

               4)Článek 51 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Kontroly na místě mají ověřit, že daná operace byla provedena v souladu s příslušnými pravidly, a musí zahrnovat všechna kritéria způsobilosti, závazky a ostatní povinnosti týkající se podmínek pro udělení podpory, které lze v době návštěvy zkontrolovat a které nebyly předmětem správních kontrol. Zajistí, že je operace způsobilá pro podporu z EZFRV.“

               b)doplňuje se nový odstavec 5, který zní:

               „5. Co se týče finančních nástrojů uvedených v čl. 38 odst. 1 písm. b)
                     nařízení (EU) č. 1303/2013, odstavce 1 až 4 tohoto článku se nepoužijí na příspěvek poskytnutý na finanční nástroj ani na podporu pro konečného příjemce. Použijí se však články 58 a 59 nařízení (EU) č. 1306/2013 a článek 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014.“

               5)Články 54 až 59 se zrušují.

               6)V článku 60 se doplňuje nový odstavec 4, který zní:

               „4. Odchylně od čl. 48 odst. 2 písm. e), co se týče operací prováděných místní akční skupinou a pokrývajících skupinu projektů se společným tématem, může být ověření přiměřenosti nákladů provedeno v rámci správních kontrol žádostí o platbu, které se týkají dané skupiny projektů.“

               7)Článek 61 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se vypouští druhá věta;

               b)odstavec 2 se nahrazuje tímto:

               „2. Příslušný orgán prostřednictvím správních kontrol a v případě potřeby návštěvami u zprostředkujících finančních institucí a u příjemce zajistí, že platby zprostředkujícím finančním institucím jsou v souladu s právními předpisy Unie a s dohodami uzavřenými mezi příslušným orgánem a zprostředkujícími finančními institucemi.“

               8)V článku 63 se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Správní sankce uvedená v odstavci 1 se obdobně použije na nezpůsobilé výdaje zjištěné během kontrol na místě podle článku 49.“

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se na žádosti o podporu nebo žádosti o platbu, které se týkají roků podání žádosti nebo prémiových období počínajících dnem 1. ledna 2018.

               Avšak bod 1 článku 1 se použije na žádosti o platbu na zvířata, které se týkají roků podání žádosti počínajících dnem 1. ledna 2016.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 10.7.2017.

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

                     (2)
                  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

                     (3)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

                     (4)
                  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320).

                     (5)
                  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014 ze dne 3. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu a o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu (Úř. věst. L 138, 13.5.2014, s. 5).

                     (6)
                  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 48).


title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o kontrolní opatření pro pěstování konopí

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 30.6.2017,

               kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o kontrolní opatření pro pěstování konopí

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008
                  1
               , a zejména na čl. 58 odst. 4 a čl. 62 odst. 2 písm. e) uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Pravidla pro zjišťování obsahu delta-9-tetrahydrokannabinolu (dále jen „obsahu THC“) v odrůdách konopí jsou stanovena v článku 45 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014
                  2
                a v příloze uvedeného nařízení. Ukázalo se, že je vhodné začlenit tato pravidla do nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014
                  3
                ve znění nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/…
                  4
               . Článek 45 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 a příloha uvedeného nařízení by proto měly být zrušeny s účinkem ode dne vstupu v platnost nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2017/….

               (2)Pravidla pro určování odrůd konopí a zjišťování obsahu THC vycházejí z předpokladu, že konopí je pěstováno jako hlavní plodina na jaře, avšak nejsou zcela vhodná pro konopí pěstované jako meziplodina. Zejména datum 30. června stanovené v čl. 17 odst. 7 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 jakožto nejzazší datum pro předložení úředních návěsek osiva je pro konopí pěstované jako meziplodina příliš brzké. Jelikož se uvedená metoda pěstování ukázala jako vhodná pro technické konopí a splňuje environmentální požadavky, měly by mít členské státy možnost stanovit pro konopí pěstované jako meziplodina pozdější datum, avšak nikoli pozdější než 1. září.

               (3)Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přímé platby,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 se mění takto:

               1)V čl. 17 odst. 7 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:

               „Odchylně od písm. c) prvního pododstavce musejí být tyto návěsky předloženy nejpozději do 30. června, pokud se osev uskutečnil až po konečném datu pro podání jednotné žádosti. V případě konopí pěstovaného jako meziplodina však tyto návěsky musejí být předloženy do data, které určí členské státy, nejpozději však do 1. září. Pokud návěsky musejí být předloženy též jiným vnitrostátním orgánům, mohou členské státy stanovit, že se tyto návěsky po jejich předložení v souladu s uvedeným písmenem vrací zpět příjemci. Vrácené návěsky se označí jako použité pro žádost.“

               2)Článek 45 se zrušuje.

               3)Příloha se zrušuje.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 30.6.2017.

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  Úř. věst. L 347, 20.12.2011, s. 549.

                     (2)
                  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

                     (3)
                  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, a kterým se mění příloha X uvedeného nařízení (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 1).

                     (4)
                  Prováděcí nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2017/xxx ze dne [date], kterým se mění nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014, pokud jde o kontrolní opatření pro pěstování konopí, některá opatření týkající se ekologických plateb, platby pro mladé zemědělce, kteří mají kontrolu nad právnickou osobou, výpočet podpory na jednotku v rámci dobrovolné podpory vázané na produkci, zlomky nároku na platby a některé oznamovací povinnosti týkající se režimu jednotné platby na plochu a dobrovolné podpory vázané na produkci, a kterým se mění příloha X nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (Úř. věst. L xxx, [date], s. xx).


title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1191/2014, kterým se stanoví formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 o fluorovaných skleníkových plynech

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 25.7.2017,

               kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1191/2014, kterým se stanoví formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 o fluorovaných skleníkových plynech

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 ze dne 16. dubna 2014 o fluorovaných skleníkových plynech a o zrušení nařízení (ES) č. 842/2006
                  1
               , a zejména na čl. 19 odst. 7 uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1191/2014
                  2
                specifikuje způsob, jakým jsou podávány informace podle článku 19 nařízení (EU) č. 517/2014 v souvislosti s použitím některých fluorovaných skleníkových plynů jako vstupní suroviny nebo v případě, že jsou výrobky či zařízení obsahující tyto plyny uváděny na trh, výrobci, dovozci a vývozci těchto plynů a podniky, které tyto plyny zneškodňují.

               (2)Aby bylo možno účinně sledovat dodržování povinnosti podávat zprávy uvedené v článku 19 nařízení (EU) č. 517/2014, měly by mít podniky povinnost před uskutečněním příslušných činností registrovat své použití elektronického nástroje pro podávání zpráv podle článku 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1191/2014. To by umožnilo příslušným orgánům členského státu ověřit v okamžiku dovozu, vývozu nebo jiné relevantní činnosti, zda bude podnik podléhat ověřování souladu na základě jeho zprávy podle článku 19 nařízení (EU) č. 517/2014.

               (3)Příloha nařízení (EU) č. 1191/2014 by měla být změněna, pokud jde o strukturu požadovaných informací o určitých vlastnostech částečně fluorovaných uhlovodíků, aby se uvedla do souladu s formátem zpráv používaných smluvními stranami Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu, k Vídeňské úmluvě na ochranu ozonové vrstvy
                  3
                (dále jen „Montrealský protokol“). Tento krok by Unii umožnil dodržovat povinnost podávat zprávy podle Montrealského protokolu. Ze stejného důvodu by se mělo také vyžadovat, aby byly informace o zemi určení pro vývoz a zemi původu pro dovoz oznamovány od roku 2020, což by poskytlo dostatek času na úpravu elektronického nástroje pro podávání zpráv.

               (4)Do oddílu 2 by měla být doplněna další rozlišení a poznámky, aby se zohlednily postupy podávání zpráv, které se vyvinuly během prvních dvou cyklů podávání zpráv, a měl by být vysvětlen popis v oddíle 12, aby si jej podniky podávající zprávy nesprávně nevykládaly, jak k tomu již došlo v minulosti.

               (5)Prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/879
                  4
                byl zřízen elektronický rejstřík v souvislosti s kvótami pro uvádění částečně fluorovaných uhlovodíků na trh, do nějž se zaznamenávají všechny příslušné údaje týkající se povolení uvedeného v čl. 18 odst. 2 nařízení (EU) č. 517/2014. Odpovídající formát podávání zpráv stanovený v oddíle 13 přílohy nařízení (EU) č. 1191/2014 je tudíž zastaralý a měl by být zrušen.

               (6)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 24 odst. 1 nařízení (EU) č. 517/2014,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Nařízení (EU) č. 1191/2014 se mění takto:

               1)
                     Článek 1 se nahrazuje tímto:

               „Článek 1

               1.
                     Zprávy požadované v souladu s článkem 19 nařízení (EU) č. 517/2014 se předkládají elektronicky za použití nástroje pro podávání zpráv na základě formátu uvedeného v příloze tohoto nařízení, který je pro tento účel zpřístupněn na internetových stránkách Komise.

               2.
                     Před uskutečněním činností, které se oznamují podle článku 19 nařízení (EU) č. 517/2014, se každý podnik zaregistruje na internetové stránce Komise, aby mohl použít elektronický nástroj pro podávání zpráv.“

               2)
                     Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 25.7.2017.

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 195.

                     (2)

                        Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1191/2014 ze dne 30. října 2014, kterým se stanoví formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 o fluorovaných skleníkových plynech (Úř. věst. L 318, 5.11.2014, s. 5).

                     (3)

                        Rozhodnutí Rady 88/540/EHS ze dne 14. října 1988 o uzavření Vídeňské úmluvy o ochraně ozonové vrstvy a Montrealského protokolu o látkách, které poškozují ozonovou vrstvu (Úř. věst. L 297, 31.10.1988, s. 8).

                     (4)

                        Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/879 ze dne 2. června 2016, kterým se podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 stanoví podrobná pravidla související s prohlášením o shodě při uvádění chladicích a klimatizačních zařízení a tepelných čerpadel plněných částečně fluorovanými uhlovodíky na trh a jeho ověřování nezávislým auditorem (Úř. věst. L 146, 3.6.2016, s. 1).

    ---documentbreak---

               PŘÍLOHA

               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...,

               kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1191/2014, kterým se stanoví formát a způsoby předkládání zpráv uvedených v článku 19 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014 o fluorovaných skleníkových plynech

               PŘÍLOHA

               Příloha nařízení (EU) č. 1191/2014 se mění takto:

               1) V oddíle 1 se tabulka nahrazuje tímto:

                        OZNAMOVANÉ ÚDAJE

                        POZNÁMKY

                        1A

                        Celkový objem výroby v zařízeních v Unii

                        1B

                        Výrobci, kteří provádějí zneškodnění, oznámí údaje o celkovém množství zneškodněné látky v oddílu pro oznámení údajů č. 8.

                        1C

                        Musí být uveden podnik, který provádí zneškodnění.

                        1C_a

                        Množství částečně fluorovaných uhlovodíků vyrobených k použití jako vstupní surovina v rámci Unie

                        1C_b

                        Množství částečně fluorovaných uhlovodíků vyrobených pro použití v rámci Unie, na která se vztahuje výjimka v rámci Montrealského protokolu

                        Druh použití, na které se vztahuje výjimka, je třeba specifikovat.

                        AUTOMATICKÝ VÝPOČET MNOŽSTVÍ

                        1D

                        Celkový objem vlastní produkce, jež byla zneškodněna, aniž by předtím byla uvedena na trh

                        1D = 1B + 1C

                        1E

                        Produkce dostupná k prodeji

                        1E = 1A – 1D

               2) Oddíl 2 se mění takto:

               a) v druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:

               „Pokud není v tabulce níže uvedeno jinak, při podání zprávy o činnostech prováděných v roce 2019 se poprvé oznamuje množství částečně fluorovaných uhlovodíků zvlášť pro každou zemi původu.“;

               b) tabulka se nahrazuje tímto:

                        OZNAMOVANÉ ÚDAJE

                        POZNÁMKY

                        2 A

                        Objem dovezený do Unie

                        2 B

                        Objem dovezený do Unie podnikem předkládajícím zprávu, který nebyl propuštěn do volného oběhu, a zpětně vyvezený podnikem předkládajícím zprávu jako obsažený ve výrobcích nebo zařízení

                        Podávání zpráv o částečně fluorovaných uhlovodících podle země původu není nutné.

                        Dovoz velkého objemu plynů pro aktivní zušlechťovací styk, plněného do výrobků nebo zařízení a následně zpětně vyvezeného.

                        Pokud ke zpětnému vývozu ve výrobcích nebo zařízení (oddíl 2B) nedojde ve stejném kalendářním roce jako k dovozu, množství oznámené v oddíle 2B může zahrnovat zpětný vývoz ve výrobcích nebo zařízení, držené v zásobách k 1. lednu, které nebylo uvedeno na trh Unie, jak bylo oznámeno v oddíle 4C.

                        Vývoz velkého objemu plynů se oznamuje pouze v oddíle 3.

                        2C

                        Objem použitých, recyklovaných nebo regenerovaných částečně fluorovaných uhlovodíků

                        2D

                        Objem nově vyrobených částečně fluorovaných uhlovodíků dovezených k použití jako vstupní surovina

                        2E

                        Objem nově vyrobených částečně fluorovaných uhlovodíků dovezených k použití, na něž se vztahuje výjimka podle Montrealského protokolu

                        Druh použití, na které se vztahuje výjimka, je třeba specifikovat.

               3) Oddíl 3 se mění takto:

               a)
                     v druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:

               „Pokud není v tabulce níže uvedeno jinak, při podání zprávy o činnostech prováděných v roce 2019 se poprvé oznamuje množství částečně fluorovaných uhlovodíků zvlášť pro každou zemi určení.“;

               b)
                     tabulka se nahrazuje tímto:

                        OZNAMOVANÉ ÚDAJE

                        POZNÁMKY

                        3 A

                        Celkový objem vyvezený z Unie

                        3 B

                        Vyvezený objem pocházející z vlastní produkce či dovozu

                        Podávání zpráv podle země určení není nutné.

                        AUTOMATICKÝ VÝPOČET MNOŽSTVÍ

                        3C

                        Vyvezený objem zakoupený od jiných podniků v Unii

                        3C = 3A – 3B

                        OZNAMOVANÉ ÚDAJE

                        3D

                        Objem vyvezený za účelem recyklace

                        Podávání zpráv podle země určení není nutné.

                        3E

                        Objem vyvezený za účelem regenerace

                        Podávání zpráv podle země určení není nutné.

                        3F

                        Objem vyvezený za účelem zneškodnění

                        Podávání zpráv podle země určení není nutné.

                        3G

                        Objem vyvezených použitých, recyklovaných nebo regenerovaných částečně fluorovaných uhlovodíků

                        3H

                        Objem nově vyrobených částečně fluorovaných uhlovodíků vyvezených k použití jako vstupní surovina

                        3I

                        Objem nově vyrobených částečně fluorovaných uhlovodíků vyvezených pro použití, na něž se vztahuje výjimka podle Montrealského protokolu

                        Druh použití, na které se vztahuje výjimka, je třeba specifikovat.

               4)
                     V oddíle 4 se řádek tabulky týkající se 4M nahrazuje tímto:

                        4M

                        Celkový objem fyzicky uvedený na trh

                        4M = 1E + 2A – 2B – 3B + 4C – 4H

                5)
                     V oddíle 12 se tabulka nahrazuje tímto:

                        OZNAMOVANÉ ÚDAJE

                        POZNÁMKY

                        12 A

                        Množství částečně fluorovaných uhlovodíků, jimiž bylo naplněno dovezené zařízení, propuštěné celními orgány do volného oběhu v Unii, pro něž byly částečně fluorované uhlovodíky předem vyvezeny z Unie a na něž se vztahovalo omezení kvóty na částečně fluorované uhlovodíky týkající se uvádění na trh Unie.

                        Musí být uveden(y) podnik(y) realizující vývoz částečně fluorovaných uhlovodíků a rok(y) vývozu.

                        Musí být uveden(y) podnik(y) uvádějící částečně fluorované uhlovodíky na trh Unie poprvé a rok(y) tohoto uvedení na trh.

               6)
                     Oddíl 13 se zrušuje.