title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 415/2012 ze dne 15. května 2012 , kterým se po sto sedmdesáté prvé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá

text:
               16.5.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 128/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 415/2012
   ze dne 15. května 2012,
   kterým se po sto sedmdesáté prvé mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Ve dnech 7. května 2012 a 9. května 2012 rozhodl Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN vyjmout dvě fyzické osoby ze seznamu osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, poté, co zvážil žádost o výmaz ze seznamu předloženou těmito fyzickými osobami a souhrnnou zprávu ombudsmana vypracovanou podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1904(2009).

               (3)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by se proto měla odpovídajícím způsobem aktualizovat,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 15. května 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,

            vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PŘÍLOHA
      Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění takto:

                  (1)

                  V oddílu „Fyzické osoby“ se zrušují tyto záznamy:
                  „Kamal Ben Mohamed Ben Ahmed Darraji (také znám jako Kamel Darraji). Adresa: Via Varzi 14/A - Busto Arsizio, Varese, Itálie. Datum narození: 22.7.1967. Místo narození: Menzel Bouzelfa, Tunisko. Státní příslušnost: tuniská. Cestovní pas č.: L029899 (tuniský cestovní pas vydaný dne 14.8.1995, platný do 13.8.2000). Další údaje: a) italské daňové číslo: i) DDR KML 67L22 Z352Q, ii) DRR KLB 67L22 Z352S, b) v prosinci 2009 pobýval v Itálii. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 23.6.2004.“

                  (2)

                     „Ibrahim Abdul Salam Mohamed Boyasseer (také znám jako a) Abu Al-Banaan, b) Ibrahim Bouisir, c) Ibrahim Buisir), d) Ibrahim Abdul Salem Mohamed Buisir; e) Ibrahim Buwisir; f) Ibrhm Buwisir. Adresa: 20 Hillview Grove, Ballinteer, Dublin 16, Irsko. Datum narození: 1.9.1962. Místo narození: Benghází, Libye. Státní příslušnost: a) libyjská, b) irská. Národní identifikační číslo: 6977094P (irské osobní číslo). Číslo pasu: L038300 (irský cestovní pas vydaný v Dublinu dne 4. září 2002, zrušen dne 14. května 2009). Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 4.2.2009.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 890/2013 ze dne 16. září 2013 , kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Amarene Brusche di Modena (CHZO))

text:
               18.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 247/24

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 890/2013
   ze dne 16. září 2013,
   kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Amarene Brusche di Modena (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změn specifikace chráněného zeměpisného označení „Amarene Brusche di Modena“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1028/2009 (2).

               (2)

               Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesněním obsahu cukru v ovoci v době sklizně a ve fázi zpracování, jakož i množství cukru (sacharózy), který může být přidán před zahuštěním, a povolit balení do nádob jiných tvarů a vyrobených z jiných materiálů, než které jsou specifikovány v žádosti o zápis do rejstříku.

               (3)

               Komise danou změnu posoudila a dospěla k závěru, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (EU) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup podle článků 50 až 52 uvedeného nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Specifikace chráněného zeměpisného označení „Amarene Brusche di Modena“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
   Článek 2
   Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. září 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 283, 30.10.2009, s. 39.

      PŘÍLOHA I
      Ve specifikaci chráněného zeměpisného označení „Amarene Brusche di Modena“ se schvaluje tato změna:

         Způsob produkce

      V letech, kdy je hodnota kumulovaných srážek za měsíc červen vyšší než 80 mm, je povoleno snížení hodnoty obsahu cukru ve sklízených plodech určených k výrobě produktu s CHZO „Amarene Brusche di Modena“ o 2 °Bx.
      V případě, že jsou plody chlazeny vodou (hydrocooling), je během fáze zpracování povolena snížená hodnota obsahu cukrů o 2 °Bx ve srovnání s obsahem cukrů nacházejícím se v plodech v době sklizně.
      Za účelem zabránění zavádějícím interpretacím se upřesňuje, že množství přidaného cukru (sacharózy) před fází zahuštění nesmí překročit 35 % produktu.

         Označování

      Podle specifikace produktu je možné džem „Amarene Brusche di Modena“ plnit do nádob jiných tvarů a vyrobených z jiných materiálů, než bylo původně specifikováno, za podmínky, že jsou takové nádoby vhodné pro styk s potravinami. Výrobci tak mají možnost přizpůsobit balení konečného produktu stále se měnícím požadavkům trhu.

      PŘÍLOHA II

         KONSOLIDOVANÝ JEDNOTNÝ DOKUMENT

      Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

         „AMARENE BRUSCHE DI MODENA“

      č. ES: IT-PGI-0105-01065 – 30.11.2012

         CHZO (X) CHOP ( )

      1.   Název

      „Amarene Brusche di Modena“
      2.   Členský stát nebo třetí země

      Itálie
      3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

      3.1   Druh produktu

                  Třída 1.6

                  Ovoce, zelenina, obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

            3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

      Při uvedení na trh má džem s CHZO „Amarene Brusche di Modena“ tyto vlastnosti: měkkou konzistenci, typickou plnou červenohnědou barvu s tmavým odstínem, index lomu při 20 °C mezi 60° a 68° Bx a charakteristickou úroveň kyselosti mezi 2,5 a 3,5 stanovenou pomocí hodnoty pH. Konečný produkt obsahuje 70 % čerstvého ovoce.
      Chuť džemu s CHZO „Amarene Brusche di Modena“ je příznačná vyvážeností sladké a navinulé chuti, která zanechává pocit kyselosti. Při uvedení na trh má džem „Amarene Brusche di Modena“ minimální obsah cukru 60 %.
      3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

      Surovinou, z níž se vyrábí džem s CHZO „Amarene Brusche di Modena“, jsou plody višně pocházející ze sadů, kde se pěstují odrůdy Amarena di Castelvetro, Amarena di Vignola (s krátkou stopkou), Amarena di Vignola (s dlouhou stopkou), Amarena di Montagna, Amarena di Salvaterra, Marasca di Vigo, Meteor, Mountmorency a Pandy.

      Plody musí být v době sklizně zralé, to znamená, že nejméně 90 % plodů musí mít stejnou barvu a tyto vlastnosti:

                  —

                  barva slupky: světle až tmavě červená,

                  —

                  barva dužiny: žlutá nebo oranžová,

                  —

                  barva šťávy: bezbarvá až nažloutlá,

                  —

                  obsah cukru: > 16° Brix,

                  —

                  obsah kyselin: střední až mírně vyšší > 18 g/l kyseliny jablečné,

                  —

                  výtěžnost šťávy: > 75 %.

            V letech, kdy se v meteorologických stanicích nacházejících se v těsné blízkosti ovocných sadů v červnu naměří hodnota kumulovaných srážek vyšší než 80 mm, je povoleno snížení hodnoty minimálního obsahu cukru ve sklízených plodech o 2°Brix.
      3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

      —
      3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

      Činnosti spojené s pěstováním višní a s produkcí džemu „Amarene Brusche di Modena“ musejí probíhat v rámci oblasti produkce vymezené v bodě 4, neboť v uvedené zeměpisné oblasti jsou obzvláště příhodné podmínky pro pěstování višní, jak je uvedeno v bodě 5.1.
      3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

      Balení džemu „Amarene Brusche di Modena“ se musí provádět v oblasti produkce vymezené v bodě 4, aby byl zaručen původ a kontrola produktu, aby nedošlo ke ztrátě jeho zvláštních vlastností popsaných v bodě 3.2 a aby se zabránilo jeho další pasterizaci, v jejímž důsledku by mohlo dojít ke změně charakteristické chuti džemu s CHZO „Amarene Brusche di Modena“, dané rovnováhou nakyslé a sladké složky.
      Džem s CHZO „Amarene Brusche di Modena“ se plní do nádob ze skla nebo z pocínovaného plechu o objemu 15 ml, 212 ml, 228 ml, 236 ml, 314 ml, 370 ml, 2 650 ml a 5 000 ml, nebo do nádob jiných tvarů a vyrobených z jiných materiálů, které jsou určeny pro styk s potravinami. Nádoby o objemu 2 650 ml a 5 000 ml jsou určeny pro potravinářská a stravovací zařízení.
      3.7   Zvláštní pravidla pro označování

      Logo džemu „Amarene Brusche di Modena“ CHZO se skládá z písmene A, jehož prostřední linka je nahrazena višní se stopkou a listem. Symbol je uvnitř čtverce o délce strany 74 mm. Pod symbolem je na třech řádcích uveden nápis „AMARENE BRUSCHE DI MODENA I.G.P.“. V závislosti na velikosti balení je možno velikost loga proporcionálně měnit.

      Označení „Amarene Brusche di Modena“ musí být uvedeno v italském jazyce.
      4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

      Oblast pěstování ovoce a produkce džemu s CHZO „Amarene Brusche di Modena“ se rozkládá na katastrálním území obcí Bastiglia, Bomporto, Campogalliano, Camposanto, Carpi, Castelfranco Emilia, Castelnuovo Rangone, Castelvetro di Modena, Cavezzo, Concordia sul Secchia, Finale Emilia, Fiorano Modenese, Formigine, Guiglia, Maranello, Marano sul Panaro, Medolla, Mirandola, Modena, Montese, Nonantola, Novi di Modena, Pavullo nel Frignano, Prignano sul Secchia, Ravarino, S. Cesario sul Panaro, S. Felice sul Panaro, S. Possidonio, S. Prospero sul Secchia, Sassuolo, Savignano sul Panaro, Serramazzoni, Soliera, Spilamberto, Vignola a Zocca v provincii Modena a na přilehlé části území provincie Bologna, a to pouze na území obcí Anzola nell’Emilia, Bazzano, Castel d’Aiano, Castello di Serravalle, Crespellano, Crevalcore, Monte S.Pietro, Monteveglio, San Giovanni in Persiceto, Sant’Agata Bolognese, Savigno a Vergato.
      5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

      5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

      Oblast produkce džemu s CHZO „Amarene Brusche di Modena“ se vyznačuje velmi hlubokými a většinou úrodnými půdami, které jsou dobře strukturované, porézní a propustné. Půdy jsou složeny z naplavenin a bahna a obsahují stopy jílu. Jsou tedy velice vhodné pro pěstování takových stromů, jako je višeň, která vyžaduje propustné, dobře odvodněné a chladnější půdy. Tato zvláštní struktura a zrnitost půdy má vliv na její dobrou poréznost, odvodňovací schopnost, a proto i její zvýšené provzdušnění. Dotčená oblast je protkána hustou sítí přírodních a umělých vodních cest. Typ podnebí je spíše méně vlhký a v níže položených oblastech modenské úžiny až polosuchý; to vytváří obzvláště vhodné podmínky pro pěstování višní.
      5.2   Specifičnost produktu

      Chráněné zeměpisné označení „Amarene Brusche di Modena“ se od ostatních produktů náležejících do stejné kategorie odlišuje zvláštními organoleptickými a chemicko-fyzikálními vlastnostmi suroviny, která pochází z odrůd višní pěstovaných v oblasti produkce. Zejména se jedná o charakteristickou chuť džemu, v němž je vyvážená sladká a navinulá chuť, která zanechává pocit kyselosti. Další důležitou vlastností tohoto produktu, která jej činí jedinečným, je přirozenost procesu produkce založeného na zahuštění ovoce pomocí tepelného odpařování bez přidání zahušťovadel, barviv nebo konzervačních látek, jakož i vysoký obsah ovoce v poměru k přidanému cukru a skutečnost, že plnění džemu do nádob nepředchází žádné další zpracování.
      5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

      Žádost o uznání džemu „Amarene Brusche di Modena“ jako CHZO je odůvodněna pověstí a věhlasem produktu. Pověst džemu „Amarene Brusche di Modena“ je doložena bohatou bibliografií potvrzující zvláštní „know-how“, které si místní obyvatelé věrně předávali z generace na generaci a které souvisí s potřebou rychlého zpracování ovoce s omezenou trvanlivostí. Díky tomuto postupu vznikl produkt proslulý a oceňovaný zejména pro přirozený postup produkce.
      Při předkládání důkazů o věhlasu, kterému se tento produkt těší, se nesmí zapomínat na to, že existuje oblast produkce vymezená v bodě 4, kde se již od počátku minulého století nacházelo mnoho zemědělských podniků zabývajících se pěstováním višní, jakož i středisek specializovaných na sběr a skladování tohoto ovoce v chladu. Dále zde byly i různé drobné provozovny a malé a střední podniky produkující džem. Zemědělské podniky zabývající se produkcí džemu mají k dispozici více než 350 zaměstnanců, což produktu dodává nezanedbatelnou hodnotu. První pokus o intenzivní pěstování višňových stromů uskutečnil v roce 1882 advokát Luigi Mancini na svém hospodářství „La Colombarina“ blízko obce Vignola. Již v roce 1820 však věhlasný botanik Giorgio Gallesio zaznamenává rozšířený zvyk „sázet okolo venkovských stavení višně, z jejichž plodů se pak vyrábějí šťávy, konzervy, džemy, nákypy a dorty“. Tento zvyk se považuje za důkaz existence ustálené tradice rodinné přípravy produktů v zemědělské provincii Modena.
      Mnoho prastarých receptů svědčí o tom, že se v průběhu času produkt používal při přípravě typických sladkostí vyráběných v této oblasti, a to jak přímo v domácnostech, tak i v malých podnicích. Ať se jedná o recepty nejstarší či nejnovější, doporučuje se v nich používat džem především při přípravě domácích koláčů. Svědčí o tom dva rukopisy z oblasti Modena z 19. století, v nichž se vysvětluje, jak připravit džem. První, sestávající ze čtyř sešitů sepsaných čtyřmi generacemi měšťanských majordomů, byl zveřejněn v roce 1970. Autorem druhého rukopisu vydaného v roce 2001 je Ferdinando Cavazzoni, což byl vrchní cukrář urozené rodiny Molza.

         Odkaz na zveřejnění specifikace

      (čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)
      Tento správní orgán zahájil vnitrostátní postup námitky tím, že zveřejnil návrh změnu specifikace chráněného zeměpisného označení „Amarene Brusche di Modena“ v Úředním věstníku Italské republiky č. 246 ze dne 20. října 2012.
      Konsolidované znění specifikace je k dispozici na internetové adrese: http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      nebo
      lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (www.politicheagricole.it), kliknout na „Qualità e sicurezza“ (Jakost a bezpečnost – na obrazovce nahoře vpravo) a nakonec na „Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace, jež jsou předmětem zkoumání EU).

         (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1929 ze dne 4. listopadu 2016, kterým se schvaluje Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351, jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18 (Text s významem pro EHP )

text:
               5.11.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 299/26

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1929
   ze dne 4. listopadu 2016,
   kterým se schvaluje Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351, jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 90 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 30. ledna 2013 Francie v souladu s čl. 11 odst. 1 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (2) obdržela žádost o zařazení účinné látky Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351 do přílohy I uvedené směrnice pro použití v přípravcích typu 18, insekticidy, akaricidy a přípravky k regulaci jiných členovců, jak jsou vymezeny v příloze V uvedené směrnice, což odpovídá typu přípravku 18, jak je vymezen v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

               (2)

               Francie předložila dne 29. května 2015 hodnotící zprávu a doporučení v souladu s čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012.

               (3)

               Výbor pro biocidní přípravky vypracoval dne 16. února 2016 stanovisko Evropské agentury pro chemické látky a zohlednil v něm závěry, k nimž dospěl hodnotící příslušný orgán.

               (4)

               Podle tohoto stanoviska lze očekávat, že biocidní přípravky typu 18 obsahující látku Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351, splňují kritéria stanovená v čl. 19 odst. 1 písm. b) nařízení (EU) č. 528/2012, jsou-li dodrženy určité specifikace a podmínky pro jejich použití.

               (5)

               Je proto vhodné schválit látku Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351, pro použití v biocidních přípravcích typu 18 s výhradou dodržování určitých specifikací a podmínek.

               (6)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1

      Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351, se schvaluje jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích typu 18, s výhradou specifikací a podmínek stanovených v příloze.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. listopadu 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

      (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Obecný název

                  Název podle IUPAC
                  Identifikační čísla

                  Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

                  Datum schválení

                  Datum skončení platnosti schválení

                  Typ přípravku

                  Zvláštní podmínky

                     Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki, sérotyp 3a3b, kmen ABTS-351

                  Nepoužije se

                  Žádné relevantní nečistoty

                  1. března 2017

                  28. února 2027

                  18

                  Povolení biocidních přípravků podléhají těmto podmínkám:

                              1)

                              Při hodnocení přípravku se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti v souvislosti s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale kterým se nezabývalo hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.

                              2)

                              Vzhledem k rizikům, která byla zjištěna u hodnocených použití, se při hodnocení přípravku musí věnovat pozornost zejména:

                                          a)

                                          profesionálním uživatelům;

                                          b)

                                          obecné populaci vystavené úletu postřikové kapaliny;

                                          c)

                                          půdnímu prostředí, pokud se přípravek použije před deštěm.

         (1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimální stupeň čistoty účinné látky hodnocené v souladu s čl. 90 odst. 2 nařízení (EU) č. 528/2012. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít stejnou nebo odlišnou čistotu, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/660 ze dne 6. dubna 2017 o koordinovaném víceletém kontrolním programu Unie pro roky 2018, 2019 a 2020 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů (Text s významem pro EHP. )

text:
               7.4.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 94/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/660
   ze dne 6. dubna 2017
   o koordinovaném víceletém kontrolním programu Unie pro roky 2018, 2019 a 2020 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 ze dne 23. února 2005 o maximálních limitech reziduí pesticidů v potravinách a krmivech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a o změně směrnice Rady 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 29 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 1213/2008 (2) byl zřízen první koordinovaný víceletý kontrolní program Společenství pro roky 2009, 2010 a 2011. Uvedený program dále fungoval na základě dalších nařízení Komise. Posledním z nich bylo prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/662 (3).

               (2)

               Hlavní složky stravy v Unii tvoří třicet až čtyřicet potravin. Vzhledem k tomu, že v průběhu tří let dochází k výrazným změnám využití pesticidů, měly by být pesticidy v těchto potravinách kontrolovány v řadě tříletých cyklů, aby bylo možno vyhodnotit expozici spotřebitelů a používání právních předpisů Unie.

               (3)

               Evropský úřad pro bezpečnost potravin předložil vědeckou zprávu obsahující posouzení koncepce programu kontroly pesticidů. Dospěl k závěru, že překročení maximálního limitu reziduí o více než 1 % lze odhadnout s chybovým rozpětím 0,75 %, vybere-li se 683 vzorkových jednotek nejméně u 32 různých potravin. (4) Odběr těchto vzorků by měl být rozdělen mezi členské státy podle počtu jejich obyvatel, přičemž by mělo být pro každý produkt odebráno nejméně dvanáct vzorků ročně.

               (4)

               Byly zohledněny výsledky analýzy provedené v rámci předchozích úředních kontrolních programů Unie, aby se zajistilo, že škála pesticidů, na které se kontrolní program vztahuje, odpovídá skutečně používaným pesticidům.

               (5)

               Pokyny týkající se řízení jakosti analýzy a postupů validace reziduí pesticidů v potravinách a krmivech („Analytical quality control and validation procedures for pesticide residues analysis in food and feed“) jsou zveřejněny na internetových stránkách Komise (5).

               (6)

               Pokud jsou do definice reziduí pesticidů zahrnuty jiné účinné látky, metabolity a rozkladné či reakční produkty, měly by být takové sloučeniny vykazovány zvlášť, jsou-li měřeny individuálně.

               (7)

               Členské státy, Komise a Evropský úřad pro bezpečnost potravin se dohodly na prováděcích opatřeních týkajících se podávání informací členskými státy, jako je standardní popis vzorku (SSD) (6)
                   (7), pro předkládání výsledků analýzy reziduí pesticidů.

               (8)

               Na postupy odběru vzorků by se měla použít směrnice Komise 2002/63/ES (8), která obsahuje metody a postupy odběru vzorků doporučené Komisí pro Codex Alimentarius.

               (9)

               Je nezbytné vyhodnotit, zda jsou dodržovány maximální limity reziduí v potravinách pro kojence a malé děti stanovené v článku 10 směrnice Komise 2006/141/ES (9) a v článku 7 směrnice Komise 2006/125/ES (10), a to pouze s ohledem na definice reziduí stanovené v nařízení (ES) č. 396/2005.

               (10)

               V případě metod k prokázání jediného rezidua mohou členské státy splnit své povinnosti týkající se analýzy tím, že se obrátí na úřední laboratoře, které již mají požadované metody validovány.

               (11)

               Členské státy by měly do 31. srpna každého roku předložit informace za předchozí kalendářní rok.

               (12)

               Aby v souvislosti s časovým přesahem jednoho víceletého programu do dalšího nedocházelo k nejasnostem, mělo by se v zájmu právní jistoty zrušit prováděcí nařízení (EU) 2016/662. Nařízení by se však dále mělo používat pro vzorky testované v roce 2017.

               (13)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Členské státy odeberou v letech 2018, 2019 a 2020 vzorky pro kombinace pesticidů/produktů uvedené v příloze I a provedou jejich analýzu.
   Počet vzorků každého produktu, včetně potravin pro kojence a malé děti a produktů ekologického zemědělství, je stanoven v příloze II.
   Článek 2
   1.   Šarže, která má být zařazena do vzorku, se vybere náhodně.
   Postup odběru vzorků, včetně počtu jednotek, musí být v souladu se směrnicí 2002/63/ES.
   2.   Všechny vzorky, včetně vzorků potravin pro kojence a malé děti, se podrobí analýze na pesticidy stanovené v příloze I v souladu s definicemi reziduí stanovenými v nařízení (ES) č. 396/2005.
   3.   U potravin pro kojence a malé děti se hodnotí vzorky produktů určených k přímé spotřebě nebo ke spotřebě po rekonstituování podle pokynů výrobce, přičemž se přihlédne k maximálním limitům reziduí stanoveným ve směrnicích 2006/125/ES a 2006/141/ES. V případech, kde tyto potraviny mohou být spotřebovány jak přímo, tak po rekonstituování, se vykázané výsledky vztáhnou na nerekonstituovaný produkt určený k přímé spotřebě.
   Článek 3
   Členské státy předloží výsledky analýzy vzorků testovaných v letech 2018, 2019 a 2020 vždy do 31. srpna následujícího roku. Tyto výsledky se předloží v souladu se standardním popisem vzorku.
   Pokud definice reziduí pesticidů zahrnuje více než jednu sloučeninu (účinnou látku, metabolit a/nebo rozkladný či reakční produkt), podají členské státy zprávu o výsledcích analýzy v souladu s úplnou definicí reziduí. Výsledky pro každý z analytů uvedených v definici reziduí se předloží zvlášť, pokud jsou měřeny individuálně.
   Článek 4
   Prováděcí nařízení (EU) 2016/662 se zrušuje.
   Dále se však použije na vzorky testované v roce 2017.
   Článek 5
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. ledna 2018.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 6. dubna 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 70, 16.3.2005, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1213/2008 ze dne 5. prosince 2008 o koordinovaném víceletém kontrolním programu Společenství pro roky 2009, 2010 a 2011 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů (Úř. věst. L 328, 6.12.2008, s. 9).

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/662 ze dne 1. dubna 2016 o koordinovaném víceletém kontrolním programu Unie pro roky 2017, 2018 a 2019 s cílem zajistit dodržování maximálních limitů reziduí pesticidů v potravinách rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a vyhodnotit expozici spotřebitelů těmto reziduím pesticidů (Úř. věst. L 115, 29.4.2016, s. 2).

      (4)  Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Pesticide monitoring program: Design assessment. EFSA Journal 2015;13(2):4005.

      (5)  Nejnovější verze dokumentu č. SANTE/11945/2015 http://ec.europa.eu/food/plant/docs/plant_pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_11945_en.pdf.

      (6)  Standard sample description for food and feed (EFSA Journal 2010; 8(1): 1457).

      (7)  Use of the EFSA Standard Sample Description ver. 2.0 (SSD) for the reporting of data on the control of pesticide residues in food and feed according to Regulation (EC) No 396/2005 (EFSA Supporting publication 2015: EN-918).

      (8)  Směrnice Komise 2002/63/ES ze dne 11. července 2002, kterou se stanoví metody Společenství pro odběr vzorků určených k úřední kontrole reziduí pesticidů v produktech rostlinného a živočišného původu a na jejich povrchu a kterou se zrušuje směrnice 79/700/EHS (Úř. věst. L 187, 16.7.2002, s. 30).

      (9)  Směrnice Komise 2006/141/ES ze dne 22. prosince 2006 o počáteční a pokračovací kojenecké výživě a o změně směrnice 1999/21/ES (Úř. věst. L 401, 30.12.2006, s. 1).

      (10)  Směrnice Komise 2006/125/ES ze dne 5. prosince 2006 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 16).

      PŘÍLOHA I
      ČÁST A

         Produkty rostlinného původu
          (1)
         , z nichž se mají v letech 2018, 2019 a 2020 odebírat vzorky.

                  2018

                  2019

                  2020

                  b)

                  c)

                  a)

                  Hrozny stolní (2)

                  Jablka (2)

                  Pomeranče (2)

                  Banány (2)

                  Jahody (2)

                  Hrušky (2)

                  Grapefruity (2)

                  Broskve, včetně nektarinek a podobných hybridů (2)

                  Kiwi (2)

                  Lilek (2)

                  Víno (červené nebo bílé) z hroznů. (Nejsou-li u vína k dispozici specifické faktory zpracování, lze použít standardní faktor 1. Členské státy se žádají, aby použitý faktor zpracování u vína uvedly v „národní shrnující zprávě“.)

                  Květák (2)

                  Brokolice (2)

                  Salát (2)

                  Cibule (2)

                  Melouny cukrové (2)

                  Zelí hlávkové (2)

                  Mrkev (2)

                  Pěstované houby (2)

                  Rajčata (2)

                  Brambory (2)

                  Paprika setá (2)

                  Špenát (2)

                  Fazole (sušené) (2)

                  Pšeničná zrna (3)

                  Ovesná zrna (3)
                      (4)

                  Žitná zrna (3)

                  Panenský olivový olej (Není-li u oleje k dispozici specifický faktor zpracování, lze použít standardní faktor 5 používaný pro látky rozpustné v tuku, pokud u sklizně uvažujeme standardní 20 % výtěžek; pro látky nerozpustné v tuku lze použít standardní faktor zpracování 1. Členské státy se žádají, aby použitý faktor zpracování uvedly v „národní shrnující zprávě“.)

                  Zrna ječmene (3)
                      (5)

                  Loupaná rýže, definovaná jako rýže po odstranění slupky z neloupané rýže (6)

            ČÁST B

         Produkty živočišného původu
          (7)
         , z nichž se mají v letech 2018, 2019 a 2020 odebírat vzorky

                  2018

                  2019

                  2020

                  d)

                  e)

                  f)

                  Hovězí tuk (8)

                  Kravské mléko (9)

                  Drůbeží tuk (8)

                  Slepičí vejce (8)
                      (10)

                  Vepřový tuk (8)

                  Ovčí tuk (8)

            ČÁST C

         Kombinace pesticidů/produktů, které mají být kontrolovány v produktech rostlinného původu a na jejich povrchu

                  2018

                  2019

                  2020

                  Poznámky

                  2,4-D

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu grapefruitů, stolních hroznů, lilku a brokolice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu salátu, špenátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu pomerančů, květáku, loupané rýže a sušených fazolí.

                  2-fenylfenol

                  b)

                  c)

                  a)

                  abamektin

                  b)

                  c)

                  a)

                  acefát

                  b)

                  c)

                  a)

                  acetamiprid

                  b)

                  c)

                  a)

                  akrinathrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  aldikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  aldrin a dieldrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  azinfos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  azoxystrobin

                  b)

                  c)

                  a)

                  bifenthrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  bifenyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  bitertanol

                  b)

                  c)

                  a)

                  boskalid

                  b)

                  c)

                  a)

                  bromidový ion

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu paprik; v roce 2019 uvnitř a na povrchu salátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu loupané rýže.

                  bromopropylát

                  b)

                  c)

                  a)

                  bupirimát

                  b)

                  c)

                  a)

                  buprofezin

                  b)

                  c)

                  a)

                  kaptan

                  b)

                  c)

                  a)

                  karbaryl

                  b)

                  c)

                  a)

                  karbendazim a benomyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  karbofuran

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorantraniliprol

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorfenapyr

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlormekvat

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, stolních hroznů, pěstovaných hub a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu rajčat a ovsa; v roce 2020 uvnitř a na povrchu mrkve, hrušek, žita a loupané rýže.

                  chlorthalonil

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorprofam

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorpyrifos

                  b)

                  c)

                  a)

                  chlorpyrifos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  klofentezin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se u všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  klothianidin

                  b)

                  c)

                  a)

                  cyfluthrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  cymoxanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  cypermethrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  cyprokonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  cyprodinil

                  b)

                  c)

                  a)

                  cyromazin

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, paprik, melounů a pěstovaných hub; v roce 2019 uvnitř a na povrchu salátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu brambor, cibule a mrkve.

                  deltamethrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  diazinon

                  b)

                  c)

                  a)

                  dichlorvos

                  b)

                  c)

                  a)

                  dikloran

                  b)

                  c)

                  a)

                  dikofol

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se u všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  diethofenkarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  difenokonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  diflubenzuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  dimethoát

                  b)

                  c)

                  a)

                  dimethomorf

                  b)

                  c)

                  a)

                  dinikonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  difenylamin

                  b)

                  c)

                  a)

                  dithianon

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu stolních hroznů; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek a broskví; v roce 2020 uvnitř a na povrchu hrušek a loupané rýže.

                  dithiokarbamáty

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě brokolice, květáku, zelí hlávkového, olivového oleje, vína a cibule.

                  dodin

                  b)

                  c)

                  a)

                  endosulfan

                  b)

                  c)

                  a)

                  EPN

                  b)

                  c)

                  a)

                  epoxikonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  ethefon

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu paprik, pšenice a stolních hroznů; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, broskví, rajčat a vína; v roce 2020 uvnitř a na povrchu pomerančů a hrušek.

                  ethion

                  b)

                  c)

                  a)

                  ethirimol

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  etofenprox

                  b)

                  c)

                  a)

                  famoxadon

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenamidon

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenamifos

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenarimol

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  fenazachin

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  fenbukonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenbutatinoxid

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, grapefruitů, paprik a stolních hroznů; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, jahod, broskví, rajčat a vína; v roce 2020 uvnitř a na povrchu pomerančů a hrušek.

                  fenhexamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenitrothion

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenoxykarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenpropathrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenpropidin

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenpropimorf

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenpyroximát

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenthion

                  b)

                  c)

                  a)

                  fenvalerát

                  b)

                  c)

                  a)

                  fipronil

                  b)

                  c)

                  a)

                  flonikamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, stolních hroznů, grapefruitů, melounů, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, broskví, špenátu, salátu, rajčat, ovsa a ječmene; v roce 2020 uvnitř a na povrchu brambor, hrušek, loupané rýže a žita.

                  fluazifop-P

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, brokolice, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jahod, hlávkového zelí, salátu, špenátu a rajčat; v roce 2020 uvnitř a na povrchu květáku, sušených fazolí, brambor a mrkve.

                  flubendiamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  fludioxonyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  flufenoxuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  fluopikolid

                  b)

                  c)

                  a)

                  fluopyram

                  b)

                  c)

                  a)

                  fluchinkonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  flusilazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  flutriafol

                  b)

                  c)

                  a)

                  folpet

                  b)

                  c)

                  a)

                  formetanát

                  b)

                  c)

                  a)

                  fosthiazát

                  b)

                  c)

                  a)

                  glyfosát

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu stolních hroznů a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jablek, broskví, vína, ječmene a ovsa; v roce 2020 uvnitř a na povrchu hrušek, pomerančů a žita.

                  haloxyfop včetně haloxyfopu-R

                  b)

                  c)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu brokolice, grapefruitů, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jahod a hlávkového zelí. V roce 2020 nebude látka analyzována v žádném produktu ani na jeho povrchu.

                  hexakonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  hexythiazox

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se u všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  imazalil

                  b)

                  c)

                  a)

                  imidakloprid

                  b)

                  c)

                  a)

                  indoxakarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  iprodion

                  b)

                  c)

                  a)

                  iprovalikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  isokarbofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  isoprothiolan

                  a)

                  V roce 2020 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu loupané rýže. V letech 2018 a 2019 nebude látka analyzována v žádném produktu ani na jeho povrchu.

                  kresoxim-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  λ-cyhalothrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  linuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  lufenuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  malathion

                  b)

                  c)

                  a)

                  mandipropamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  mepanipyrim

                  b)

                  c)

                  a)

                  mepikvát

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu pěstovaných hub a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu ječmene a ovsa; v roce 2020 uvnitř a na povrchu hrušek, žita a loupané rýže.

                  metalaxyl a metalaxyl-M

                  b)

                  c)

                  a)

                  methamidofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  methidathion

                  b)

                  c)

                  a)

                  methiokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  methomyl a thiodikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  methoxyfenozid

                  b)

                  c)

                  a)

                  monokrotofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  myklobutanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  oxadixyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  oxamyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  oxydemeton-metyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  paklobutrazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  parathion

                  b)

                  c)

                  a)

                  parathion methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  penkonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  pencykuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  pendimethalin

                  b)

                  c)

                  a)

                  permethrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  fosmet

                  b)

                  c)

                  a)

                  pirimikarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  pirimifos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  procymidon

                  b)

                  c)

                  a)

                  profenofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  propamokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu stolních hroznů, melounů, lilku, brokolice, paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu jahod, hlávkového zelí, špenátu, salátu, rajčat a ječmene; v roce 2020 pouze uvnitř a na povrchu mrkve, květáku, cibule a brambor;

                  propargit

                  b)

                  c)

                  a)

                  propikonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  propyzamid

                  b)

                  c)

                  a)

                  prosulfokarb

                  b)

                  c)

                  a)

                  prothiokonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu paprik a pšenice; v roce 2019 uvnitř a na povrchu hlávkového zelí, salátu, rajčat, ovsa a ječmene; v roce 2020 uvnitř a na povrchu mrkve, cibule, žita a loupané rýže.

                  pymetrozin

                  b)

                  c)

                  V roce 2018 se analyzuje pouze uvnitř a na povrchu lilku, melounů a paprik; v roce 2019 uvnitř a na povrchu hlávkového zelí, salátu, jahod, špenátu a rajčat. V roce 2020 nebude látka analyzována v žádném produktu ani na jeho povrchu.

                  pyraklostrobin

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyridaben

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyrimethanil

                  b)

                  c)

                  a)

                  pyriproxyfen

                  b)

                  c)

                  a)

                  chinoxyfen

                  b)

                  c)

                  a)

                  spinosad

                  b)

                  c)

                  a)

                  spirodiklofen

                  b)

                  c)

                  a)

                  spiromesifen

                  b)

                  c)

                  a)

                  spiroxamin

                  b)

                  c)

                  a)

                  τ-fluvalinát

                  b)

                  c)

                  a)

                  tebukonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  tebufenozid

                  b)

                  c)

                  a)

                  tebufenpyrad

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  teflubenzuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  tefluthrin

                  b)

                  c)

                  a)

                  terbuthylazin

                  b)

                  c)

                  a)

                  tetrakonazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  tetradifon

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  thiabendazol

                  b)

                  c)

                  a)

                  thiakloprid

                  b)

                  c)

                  a)

                  thiamethoxam

                  b)

                  c)

                  a)

                  thiofanát-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  tolklofos-methyl

                  b)

                  c)

                  a)

                  tolylfluanid

                  b)

                  c)

                  a)

                  Analyzuje se uvnitř a na povrchu všech uvedených komodit kromě obilovin.

                  triadimefon a triadimenol

                  b)

                  c)

                  a)

                  triazofos

                  b)

                  c)

                  a)

                  trifloxystrobin

                  b)

                  c)

                  a)

                  triflumuron

                  b)

                  c)

                  a)

                  vinklozolin

                  b)

                  c)

                  a)

            ČÁST D

         Kombinace pesticidů/produktů, které mají být kontrolovány v produktech živočišného původu a na nich

                  2018

                  2019

                  2020

                  Poznámky

                  aldrin a dieldrin

                  d)

                  e)

                  f)

                  bifenthrin

                  d)

                  e)

                  f)

                  chlordan

                  d)

                  e)

                  f)

                  chlorpyrifos

                  d)

                  e)

                  f)

                  chlorpyrifos-methyl

                  d)

                  e)

                  f)

                  cypermethrin

                  d)

                  e)

                  f)

                  DDT

                  d)

                  e)

                  f)

                  deltamethrin

                  d)

                  e)

                  f)

                  diazinon

                  d)

                  e)

                  f)

                  endosulfan

                  d)

                  e)

                  f)

                  famoxadon

                  d)

                  e)

                  f)

                  fenvalerát

                  d)

                  e)

                  f)

                  heptachlor

                  d)

                  e)

                  f)

                  hexachlorbenzen

                  d)

                  e)

                  f)

                  hexachlorcyklohexan (HCH, α-izomer)

                  d)

                  e)

                  f)

                  hexachlorcyklohexan (HCH, β-izomer)

                  d)

                  e)

                  f)

                  indoxakarb

                  e)

                  V roce 2019 se analyzuje pouze v mléce.

                  lindan

                  d)

                  e)

                  f)

                  methoxychlor

                  d)

                  e)

                  f)

                  parathion

                  d)

                  e)

                  f)

                  permethrin

                  d)

                  e)

                  f)

                  pirimifos-methyl

                  d)

                  e)

                  f)

         (1)  U základních produktů, které mají být analyzovány, budou analyzovány ty části produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí u hlavního produktu ve skupině nebo podskupině uvedených v části A přílohy I nařízení Komise (EU) č. 752/2014 ze dne 24. června 2014, kterým se nahrazuje příloha I nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 396/2005 (Úř. věst. L 208, 15.7.2014, s. 1), není-li stanoveno jinak.

         (2)  Analyzovány budou nezpracované produkty (včetně zmrazených produktů).

         (3)  Pokud není k dispozici dostatek vzorků žitného, pšeničného či ovesného zrna nebo ječmene, lze k analýze použít žitnou, pšeničnou, ovesnou nebo ječnou celozrnnou mouku. Je pak třeba uvést faktor zpracování. Nejsou-li k dispozici specifické faktory zpracování, lze použít standardní faktor 1.

         (4)  Pokud není k dispozici dostatek vzorků ovesného zrna, lze tuto část počtu požadovaných vzorků ovesných zrn, kterou nebylo možno analyzovat, přidat k počtu vzorků pro zrno ječmene, čímž se sníží počet vzorků ovesného zrna a poměrně zvýší počet vzorků zrna ječmene.

         (5)  Pokud není k dispozici dostatek vzorků zrna ječmene, lze tuto část počtu požadovaných vzorků zrn ječmene, kterou nebylo možno analyzovat, přidat k počtu vzorků pro zrno ovsa, čímž se sníží počet vzorků zrna ječmene a poměrně zvýší počet vzorků ovesného zrna.

         (6)  Tam, kde je to vhodné, lze k analýze použít též zrna leštěné rýže. Úřadu EFSA je třeba nahlásit, zda byla použita leštěná nebo loupaná rýže. Pokud je použita leštěná rýže, uvede se faktor zpracování. Nejsou-li k dispozici specifické faktory zpracování, lze použít standardní faktor 0,5.

         (7)  U základních produktů, které mají být analyzovány, budou analyzovány ty části produktů, na něž se vztahují maximální limity reziduí u hlavního produktu ve skupině nebo podskupině uvedených v části A přílohy I nařízení (EU) č. 752/2014, není-li stanoveno jinak.

         (8)  Analyzovány budou nezpracované produkty (včetně zmrazených produktů).

         (9)  Je třeba analyzovat čerstvé (nezpracované) mléko, včetně zmrazeného, pasterizovaného, zahřátého, sterilovaného či filtrovaného.

         (10)  Analyzují se celá vejce bez skořápky.

      PŘÍLOHA II

         Počet vzorků uvedených v článku 1

                  1)

                  Počet vzorků, které musí u každé komodity každý členský stát odebrat a podrobit analýze na pesticidy uvedené v příloze I, je uveden v tabulce v bodě 5.

                  2)

                  Kromě vzorků požadovaných v tabulce v bodě 5 musí každý členský stát v roce 2018 odebrat a podrobit analýze deset vzorků obilných příkrmů pro kojence.
                  Kromě vzorků požadovaných v uvedené tabulce musí každý členský stát v roce 2019 odebrat a podrobit analýze deset vzorků příkrmů pro kojence a malé děti jiných než počáteční a pokračovací kojenecká výživa a obilné příkrmy pro kojence.
                  Kromě vzorků požadovaných v souladu s uvedenou tabulkou musí každý členský stát v roce 2020 odebrat a podrobit analýze pět vzorků počáteční a pět vzorků pokračovací kojenecké výživy.

                  3)

                  V souladu s tabulkou v bodě 5 se odeberou vzorky komodit pocházejících z produkce ekologického zemědělství, jsou-li dostupné, a to poměrně k podílu těchto komodit na trhu každého členského státu, přičemž minimální počet je jeden vzorek.

                  4)

                  Členské státy, které používají metody pro zjištění více reziduí, mohou používat kvalitativní screeningové metody na maximálně 15 % vzorků, které mají být odebrány a podrobeny analýze v souladu s tabulkou v bodě 5. Používá-li členský stát kvalitativní screeningové metody, provede analýzu zbývajících vzorků pomocí kvantitativních metod pro zjištění více reziduí.
                  Jsou-li výsledky kvalitativního screeningu pozitivní, použijí členské státy pro kvantifikaci zjištění obvyklou cílovou metodu.

                  5)

                  Minimální počet vzorků na členský stát a komoditu:

                              Členský stát

                              Vzorky

                              Členský stát

                              Vzorky

                              BE

                              12

                              LU

                              12

                              BG

                              12

                              HU

                              12

                              CZ

                              12

                              MT

                              12

                              DK

                              12

                              NL

                              18

                              DE

                              97

                              AT

                              12

                              EE

                              12

                              PL

                              47

                              EL

                              12

                              PT

                              12

                              ES

                              50

                              RO

                              20

                              FR

                              71

                              SI

                              12

                              IE

                              12

                              SK

                              12

                              IT

                              69

                              FI

                              12

                              CY

                              12

                              SE

                              12

                              LV

                              12

                              UK

                              71

                              LT

                              12

                              HR

                              12

                                 CELKOVÝ POČET VZORKŮ: 683


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 848/2014 ze dne 4. srpna 2014 o povolení přípravku L-valin z  Corynebacterium glutamicum jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat a o změně nařízení (ES) č. 403/2009, pokud jde o označování doplňkové látky L-valin  Text s významem pro EHP

text:
               5.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 232/13

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 848/2014
   ze dne 4. srpna 2014
   o povolení přípravku L-valin z Corynebacterium glutamicum jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat a o změně nařízení (ES) č. 403/2009, pokud jde o označování doplňkové látky L-valin
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 a čl. 13 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje a mění.

               (2)

               V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla předložena žádost o povolení L-valinu. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

               (3)

               Žádost se týká povolení L-valinu z Corynebacterium glutamicum (KCCM 80058) jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie doplňkových látek „nutriční doplňkové látky“.

               (4)

               Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 8. října 2013 (2) k závěru, že L-valin z Corynebacterium glutamicum (KCCM 80058) nemá za navrhovaných podmínek užití nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí a že je považován za účinný zdroj esenciální aminokyseliny L-valin ve výživě zvířat. Úřad zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

               (5)

               Posouzení uvedené látky prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedené látky mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

               (6)

               Nařízením Komise (ES) č. 403/2009 (3) byl povolen L-valin z Escherichia coli. S cílem zajistit rozlišení přísad v konečném krmivu by na označení krmných surovin a krmných směsí mělo být uvedeno společně s jejich názvem a přidaným množstvím také jejich identifikační číslo.

               (7)

               Nařízení (ES) č. 403/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno. Jelikož změny podmínek povolení nesouvisí s bezpečnostními důvody, je vhodné stanovit přechodné období pro spotřebování stávajících zásob.

               (8)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Povolení
   Látka uvedená v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „nutriční doplňkové látky“ a funkční skupiny „aminokyseliny, jejich soli a analogy“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
   Článek 2
   Změna nařízení (ES) č. 403/2009
   V devátém sloupci přílohy nařízení (ES) č. 403/2009 se doplňuje nový odstavec, který zní:
   „Pokud se na označení krmných surovin a krmných směsí dobrovolně uvádí doplňková látka, měly by být zahrnuty tyto informace:

               —

               název a identifikační číslo doplňkové látky,

               —

               přidané množství doplňkové látky.“

         Článek 3
   Přechodná opatření
   Krmné suroviny a krmné směsi uvedené v článku 2, vyrobené a označené před 25. únorem 2015 v souladu s pravidly platnými přede dnem 25. srpnem 2014, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání zásob. Pokud jde o krmiva určená pro zvířata v zájmovém chovu, skončí doba výroby a označování, která je uvedena v první větě, dne 25. srpna 2016.
   Článek 4
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. srpna 2014.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  EFSA Journal 2013; 11(10):3429.

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 403/2009 ze dne 14. května 2009 o povolení přípravku L-valin jako doplňkové látky (Úř. věst. L 120, 15.5.2009, s. 3).

      PŘÍLOHA

                  Identifikační číslo doplňkové látky

                  Jméno držitele povolení

                  Doplňková látka

                  Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

                  Druh nebo kategorie zvířat

                  Maximální stáří

                  Minimální obsah

                  Maximální obsah

                  Jiná ustanovení

                  Konec platnosti povolení

                  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

                     Kategorie: nutriční doplňkové látky. Funkční skupina: aminokyseliny, jejich soli a analogy.

                  3c370

                  —

                  L-valin

                     Doplňková látka

                  L-valin minimálně 98 % (v sušině)

                     Charakteristika účinné látky

                  L-valin ((2S)-2-amino-3-methylbutanová kyselina) z Corynebacterium glutamicum (KCCM 80058)
                  Chemický vzorec: C5H11NO2

                  Číslo CAS: 72-18-4

                     Analytická metoda
                      (1)

                  Pro stanovení L-valinu v doplňkové látce: Food Chemical Codex „L-valine monograph“.
                  Pro stanovení valinu v premixech, krmných směsích a krmných surovinách: chromatografie na iontoměničích s postkolonovou derivatizací a spektrofotometrickou detekcí (HPLC/VIS) – nařízení Komise (ES) č. 152/2009 (Úř. věst. L 54, 26.2.2009, s. 1).

                  všechny druhy

                  —

                              1.

                              Údaje, které mají být uvedeny na označení doplňkové látky:

                                          —

                                          obsah vlhkosti.

                              2.

                              Pokud se na označení krmných surovin a krmných směsí dobrovolně uvádí doplňková látka, měly by být zahrnuty tyto informace:

                                          —

                                          název a identifikační číslo doplňkové látky,

                                          —

                                          přidané množství doplňkové látky.

                  25. srpna 2024

         (1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports