title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 42/2013 ze dne 17. ledna 2013 , kterým se mění nařízení (EHS) č. 1510/96 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               22.1.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 18/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 42/2013
   ze dne 17. ledna 2013,
   kterým se mění nařízení (EHS) č. 1510/96 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

               (2)

               V souladu s nařízením Komise (ES) č. 1510/96 ze dne 26. července 1996 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury (2) byla vajíčka z plastů obsahující otáčecí uzávěr z plastů a žvýkací gumu zařazena do kódu KN 9503 90 32, pokud jde o otáčecí uzávěr, a do kódu KN 1704 10 99, pokud jde o žvýkací gumu. V důsledku zařazení poznámky 4 ke kapitole 95 kombinované nomenklatury s účinkem od 1. ledna 2007 je třeba tyto položky zařadit společně jako kombinace s podstatnou vlastností hračky do kódu KN 9503 00 95.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 1510/96 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   První bod tabulky uvedené v příloze nařízení (ES) č. 1510/96 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. ledna 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Algirdas ŠEMETA

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 189, 30.7.1996, s. 89.

      PŘÍLOHA

                  Popis zboží

                  Zařazení
                  (kód KN)

                  Odůvodnění

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Kapsle z plastů sestávající ze dvou částí a obsahující:

                              —

                              otáčecí uzávěr z plastů o průměru 2,5 cm,

                              —

                              žvýkací gumu ve formě kuličky obalené cukrem obsahující 69,5 % hmotnostních sacharózy (včetně invertního cukru vyjádřeného jako sacharóza).

                  9503 00 95

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 5 b) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 4 ke kapitole 95 a na znění kódů KN 9503 00 a 9503 00 95.
                  Otáčecí uzávěr a žvýkací gumu nelze považovat za „zboží v soupravách (sadách) v balení pro maloobchodní prodej“ ve smyslu všeobecného pravidla 3 b), protože nebyly spojeny dohromady k uspokojení zvláštní potřeby nebo k provedení určité činnosti. Nejsou navzájem spojeny a nejsou určeny ke společnému použití ani k použití ve vzájemném spojení (žvýkací guma je spotřební výrobek, ale otáčecí uzávěr má sloužit ke hraní).
                  Otáčecí uzávěr je výrobek čísla 9503 v kombinaci se žvýkací gumou čísla 1704 a kombinace má podstatný charakter hračky (viz též poznámka 4 ke kapitole 95).
                  Protože kapsle z plastů je obalový materiál typu, který se běžně užívá k balení takového zboží, měla by být tudíž zařazena do stejného kódu jako toto zboží.
                  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 9503 00 95 jako ostatní hračky z plastů.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1207/2011 ze dne 22. listopadu 2011 , kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi Text s významem pro EHP

text:
               23.11.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 305/35

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1207/2011
   ze dne 22. listopadu 2011,
   kterým se stanoví požadavky na výkonnost a interoperabilitu přehledu v jednotném evropském nebi
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise pověřila Eurocontrol v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2) vypracováním požadavků na výkonnost a interoperabilitu přehledu v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu („EATMN“). Toto nařízení je založeno na výsledné zprávě o pověření ze dne 9. července 2010.

               (2)

               Plynulost provozu závisí na jednotnosti minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly používaných v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe.

               (3)

               Pro zajištění interoperability by měly být uplatňovány společné zásady při výměně přehledových dat mezi systémy. Dále by měly být určeny minimální schopnosti a výkonnost palubních složek přehledových systémů.

               (4)

               Schopnosti palubních složek přehledových systémů by měly poskytovatelům letových navigačních služeb nabízet dostatečnou pružnost při výběru nejvhodnějších řešení pozemního přehledu pro své konkrétní prostředí.

               (5)

               Prováděním tohoto nařízení by nemělo být dotčeno zavádění jiných přehledových aplikací a technologií, které jsou výhodné pro zvláštní prostředí.

               (6)

               Provozovatelé potřebují dostatečnou lhůtu k tomu, aby mohli nová letadla a stávající letecký park vybavit novými schopnostmi. To je nutno zohlednit při stanovení dat pro povinné vybavení.

               (7)

               Měla by být určena kritéria pro možné výjimky zejména na základě hospodářských nebo závažných technických hledisek, která provozovatelům umožní určité typy letadel požadovanými schopnostmi výjimečně nevybavit. Je nutno stanovit vhodné postupy, které by Komisi umožnily přijímat v tomto ohledu rozhodnutí.

               (8)

               S cílem zajistit interoperabilitu palubních a pozemních přehledových systémů by měla být přidělena a provozována ICAO 24bitová adresa letadla v souladu s požadavky Mezinárodní organizace pro civilní letectví („ICAO“).

               (9)

               Základ, který provozovatelé letadel vytvořili zavedením schopností automatického závislého přehledového systému – vysílání (ADS-B OUT), by měl umožnit zavedení pozemních aplikací a rovněž by měl usnadnit zavádění budoucích palubních aplikací.

               (10)

               Systémy EATMN by měly podporovat zavádění moderních, schválených a ověřených provozních koncepcí pro všechny fáze letu, zejména tak, jak to předpokládá hlavní plán ATM projektu modernizace uspořádání letového provozu v Evropě („SESAR“).

               (11)

               Výkonnost systémů v oblasti působnosti tohoto nařízení a jejich složek by měla být pravidelně posuzována s přihlédnutím k místnímu prostředí, ve kterém jsou provozovány.

               (12)

               Jednotné použití zvláštních postupů v rámci vzdušného prostoru jednotného evropského nebe je zásadní pro dosažení interoperability a plynulosti provozu.

               (13)

               Spektrum využívané přehledovými systémy by mělo být chráněno tak, aby se zabránilo škodlivému rušení. Členské státy by měly v tomto ohledu přijmout nezbytná opatření.

               (14)

               Toto nařízení by se nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik podle čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004.

               (15)

               V zájmu zachování nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by se mělo od členských států požadovat zajištění toho, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí, posouzení rizik a postupů k jejich zmírnění. Harmonizované provádění těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, si vyžaduje, aby specifické požadavky na bezpečnost byly stanoveny pro všechny požadavky na interoperabilitu a výkonnost.

               (16)

               Podle nařízení (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat jednotlivé postupy při posuzování shody, které se mají použít pro posuzování shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i ověření systémů.

               (17)

               V případě letových provozních služeb poskytovaných především letadlům provozovaným v rámci všeobecného letového provozu pod vojenským dohledem by dodržování tohoto nařízení mohla bránit omezení spojená se zadáváním zakázek.

               (18)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Předmět
   Toto nařízení stanoví požadavky na systémy, které přispívají k poskytování přehledových informací, jejich složky a související postupy v zájmu zajištění harmonizace výkonnosti, interoperability a účinnosti těchto systémů v rámci Evropské sítě uspořádání letového provozu (EATMN) a pro účely civilně-vojenské koordinace.
   Článek 2
   Oblast působnosti
   1.   Toto nařízení se vztahuje na řetězec v rámci přehledu, který sestává:

               a)

               z palubních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;

               b)

               z pozemních přehledových systémů, jejich složek a souvisejících postupů;

               c)

               ze systémů zpracování přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů;

               d)

               ze systémů komunikace země-země používaných pro šíření přehledových dat, jejich složek a souvisejících postupů.

         2.   Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu v souladu s pravidly pro let podle přístrojů v rámci vzdušného prostoru vymezeného v čl. 1 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 551/2004 (3), s výjimkou čl. 7 odst. 3 a čl. 7 odst. 4, které se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu.
   3.   Toto nařízení se vztahuje na poskytovatele letových provozních služeb, kteří poskytují služby řízení letového provozu na základě přehledových dat, a na poskytovatele komunikačních, navigačních nebo přehledových služeb, kteří provozují systémy stanovené v odstavci 1.
   Článek 3
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice uvedené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004.
   Použijí se rovněž tyto definice:

               1)

               „přehledovými daty“ se rozumí jakákoli položka dat v rámci přehledového systému, která je nebo není opatřena časovým údajem a která se týká:

                           a)

                           dvojrozměrné polohy letadla;

                           b)

                           vertikální polohy letadla;

                           c)

                           letové polohy letadla;

                           d)

                           totožnosti letadla;

                           e)

                           ICAO 24bitové adresy letadla;

                           f)

                           záměru letadla;

                           g)

                           rychlosti letadla;

                           h)

                           zrychlení letadla;

               2)

               „provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;

               3)

               „ADS-B“ se rozumí automatický závislý přehledový systém – vysílání, způsob sledování, pro který letadlo automaticky poskytuje datovým spojem informaci získanou z palubních navigačních systémů a systémů určování polohy;

               4)

               „ADS-B OUT“ se rozumí poskytnutí přehledových dat ADS-B z pohledu jejich vysílání z letadla;

               5)

               „škodlivým rušením“ se rozumí rušení, které brání dosahování požadavků na výkonnost;

               6)

               „řetězcem v rámci přehledu“ se rozumí systém sestávající ze souboru palubních a pozemních složek, které se používají k určení příslušných položek přehledových dat letadel, včetně systému zpracování přehledových dat, je-li zaveden;

               7)

               „řetězcem v rámci kooperativního přehledu“ se rozumí řetězec v rámci přehledu, který k určení položek přehledových dat vyžaduje jak pozemní, tak palubní složky;

               8)

               „systémem zpracování přehledových dat“ se rozumí systém, který zpracovává všechna přijatá vstupní přehledová data s cílem podat co nejlepší odhad aktuálních přehledových dat letadla;

               9)

               „identifikací letadla“ se rozumí skupina písmen, číslic nebo jejich kombinace, která je buď totožná s volací značkou letadla nebo je kódovaným ekvivalentem volací značky letadla, jež se má používat při spojení letadlo-země, a která se používá k identifikaci letadla při spojení země-země v rámci letových provozních služeb;

               10)

               „státním letadlem“ se rozumí všechna letadla používaná pro vojenské, celní a policejní účely;

               11)

               „státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly určené pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;

               12)

               „extrapolováním“ se rozumí projekce, prognóza nebo rozšíření známých dat na základě hodnot v rámci již pozorovaného časového intervalu;

               13)

               „pasivním“ se rozumí extrapolovaný po dobu, která přesahuje dobu aktualizace pozemních přehledových systémů;

               14)

               „dobou platnosti“ se rozumí okamžik, v němž řetězec v rámci přehledu změří položku dat, nebo doba, na niž řetězec v rámci přehledu tuto položku vypočte;

               15)

               „přesností“ se rozumí stupeň shody získané hodnoty položky dat s její skutečnou hodnotou v okamžiku, kdy tato položka dat vystoupí z řetězce v rámci přehledu;

               16)

               „dostupností“ se rozumí stupeň, v jakém jsou systém nebo složka v provozu a přístupné, je-li třeba je použít;

               17)

               „integritou“ se rozumí stupeň nezjištěné (na úrovni systému) neshody vstupní hodnoty položky dat s její výstupní hodnotou;

               18)

               „kontinuitou“ se rozumí pravděpodobnost, že systém bude provádět požadované funkce bez neplánovaného přerušení, za předpokladu, že je tento systém dostupný na počátku zamýšlené operace;

               19)

               „včasností“ se rozumí rozdíl mezi okamžikem výstupu položky dat a dobou platnosti této položky dat.

         Článek 4
   Požadavky na výkonnost
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí plynulost provozu v rámci vzdušného prostoru spadajícího do jejich pravomoci a na hranici s přilehlými vzdušnými prostory uplatněním příslušných minimálních požadavků na rozstupy mezi letadly.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby na podporu minimálních rozstupů uplatňovaných v souladu s odstavcem 1 byly jako nezbytné zavedeny systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
   3.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby data na výstupu z řetězce v rámci přehledu podle čl. 2 odst. 1 byla v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými v příloze I za předpokladu, že používané funkce palubních složek jsou v souladu s požadavky stanovenými v příloze II.
   4.   Pokud poskytovatel letových navigačních služeb u některého letadla zjistí, že jeho avionika vykazuje funkční anomálii, informuje provozovatele letu o odchylce od požadavků na výkonnost. Provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
   Článek 5
   Požadavky na interoperabilitu
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všechna přehledová data předávaná z jejich systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům navigačních služeb byla v souladu s požadavky stanovenými v příloze III.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb při předávání přehledových dat ze svých systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům letových navigačních služeb stanoví s těmito poskytovateli formální ujednání pro výměnu dat v souladu s požadavky stanovenými v příloze IV.
   3.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby řetězec v rámci kooperativního přehledu disponoval nejpozději do 2. ledna 2020 nezbytnou schopností, která jim umožní stanovit individuální identifikaci letadla pomocí identifikace letadla sestupným spojem, jíž disponují letadla vybavená v souladu s přílohou II.
   4.   Provozovatelé zajistí, aby:

               a)

               letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;

               b)

               letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;

               c)

               letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé ke dni nebo po dni 8. ledna 2015, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.

         5.   Provozovatelé zajistí, aby nejpozději do 7. prosince 2017:

               a)

               letadla provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II;

               b)

               letadla s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozovaná při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B uvedené přílohy;

               c)

               letadla s pevnými křídly s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 s individuálním osvědčením letové způsobilosti vydaným poprvé přede dnem 8. ledna 2015 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části C uvedené přílohy.

         6.   Provozovatelé zajistí, aby letadla vybavená v souladu s odstavci 4 a 5 s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů byla provozována s anténním systémem umožňujícím výběr, jak stanoví bod 3.1.2.10.4 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
   7.   Členské státy mohou uložit požadavky na vybavení v souladu s odst. 4 písm. b) a odst. 5 písm. b) všem letadlům provozovaným při letech uvedených v čl. 2 odst. 2 v oblastech, kde jsou přehledové služby pomocí přehledových dat uvedených v části B přílohy II zajišťovány poskytovateli letových navigačních služeb.
   8.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby před uvedením systémů podle čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) do provozu uplatňovali ta nejúčinnější zaváděcí řešení, která zohledňují místní provozní prostředí, omezení a potřeby, jakož i schopnosti uživatelů vzdušného prostoru.
   Článek 6
   Ochrana spektra
   1.   Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru na palubě všech letadel přelétávajících přes členský stát nebyl vystavován nadměrnému počtu dotazů, které jsou vysílány pozemními dotazovači přehledového radaru a které buď vyvolávají odpovědi, nebo odpovědi nevyvolávají, ale mají dostatečný výkon na to, aby překročily minimální prahovou úroveň přijímače odpovídače sekundárního přehledového radaru.
   2.   Pro účely odstavce 1 platí, že součet těchto dotazů nesmí způsobit, aby odpovídač sekundárního přehledového radaru překročil rychlost odpovědí za sekundu, s výjimkou vysílání dotazovacího signálu, která je pro odpovědi módu A/C stanovena v bodě 3.1.1.7.9.1 a pro odpovědi módu S v bodě 3.1.2.10.3.7.3 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání).
   3.   Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby použití pozemního vysílače provozovaného v členském státě nevytvářelo škodlivé rušení na jiných přehledových systémech.
   4.   Dojde-li mezi členskými státy v souvislosti s opatřeními uvedenými v odstavcích 1 a 3 k neshodě, předloží dotyčné členské státy záležitost Komisi.
   Článek 7
   Související postupy
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb posoudí úroveň výkonnosti pozemního řetězce v rámci přehledu před jeho uvedením do provozu, jakož i pravidelně během provozu v souladu s požadavky stanovenými v příloze V.
   2.   Provozovatelé zajistí, aby alespoň každé dva roky, a kdykoli je zjištěna anomálie u konkrétního letadla, byla provedena kontrola tak, aby na výstupu odpovídačů sekundárního přehledového radaru instalovaných na palubě jejich letadel byly správné položky dat stanovené v bodě 3 části A přílohy II, v bodě 3 části B přílohy II a případně v bodě 2 části C přílohy II. Pokud některá položka dat není správná, provozovatel záležitost prošetří před zahájením dalšího letu a zjedná nezbytnou nápravu v souladu s postupy běžné údržby a oprav pro dané letadlo a jeho avioniku.
   3.   Členské státy zajistí, aby přidělení ICAO 24bitové adresy letadla letadlům vybaveným odpovídačem módu S bylo v souladu s hlavou 9 a jejím doplňkem přílohy 10 svazku III Chicagské úmluvy (2. vydání), včetně všech změn až do č. 85.
   4.   Provozovatelé zajistí, aby na palubě letadel, která provozují, pracovaly všechny odpovídače módu S s ICAO 24bitovou adresou letadla, která odpovídá registraci, již přidělil stát, v němž je letadlo registrováno.
   Článek 8
   Státní letadla
   1.   Členské státy nejpozději do 7. prosince 2017 zajistí, aby státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2 byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají schopnosti stanovené v části A přílohy II.
   2.   Členské státy nejpozději do 1. ledna 2019 zajistí, aby státní letadla přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, jež jsou provozována v souladu s čl. 2 odst. 2, byla vybavena odpovídači sekundárního přehledového radaru, které mají kromě schopností stanovených v části A přílohy II navíc schopnosti stanovené v části B a části C uvedené přílohy.
   3.   Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2016 seznam státních letadel, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
   Členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2018 seznam státních letadel přepravního typu s maximální certifikovanou vzletovou hmotností převyšující 5 700 kg nebo se schopností maximální cestovní pravé vzdušné rychlosti větší než 250 uzlů, která nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jež jsou v souladu s požadavky stanovenými v části B a části C přílohy II, spolu s důvody jejich nevybavení.
   Důvodem nevybavení mohou být:

               a)

               závažné technické důvody;

               b)

               státní letadla provozovaná v souladu s čl. 2 odst. 2, která budou vyřazena z provozu nejpozději do 1. ledna 2020;

               c)

               omezení spojená se zadáváním zakázek.

         4.   Pokud státní letadla nelze vybavit odpovídači sekundárního přehledového radaru, jak je stanoveno v odstavci 1 nebo 2 z důvodu uvedeného v odst. 3 písm. c), členské státy do odůvodnění zahrnou své plány v oblasti zadávání zakázek týkající se těchto letadel.
   5.   Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby státní letadla uvedená v odstavci 3 byla zapojena do provozu za předpokladu, že s nimi lze bezpečně nakládat v rámci kapacity systému uspořádání letového provozu.
   6.   Členské státy zveřejní postupy pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavců 1 nebo 2, ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
   7.   Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro nakládání se státními letadly, jež nejsou vybavena podle odstavce 1 nebo 2. Tyto plány se definují s přihlédnutím k omezením ve spojení s postupy uvedenými v odstavci 6.
   Článek 9
   Požadavky na bezpečnost
   1.   Členské státy nejpozději do 5. února 2015 zajistí, aby dotčené strany provedly hodnocení bezpečnosti u všech stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d).
   2.   Členské státy zajistí, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami.
   3.   Během posouzení uvedeného v odstavcích 1 a 2 se zohlední alespoň požadavky stanovené v příloze VI.
   Článek 10
   Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
   Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení nebo jejich zplnomocnění zástupci usazení v Unii shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v příloze VII.
   Za přijatelné postupy pro posouzení shody složek se však považují procesy certifikace v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (4), pokud zahrnují prokázání souladu s platnými požadavky na výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
   Článek 11
   Ověření systémů
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří mohou prokázat nebo kteří prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IX.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky stanovené v příloze VIII, uzavřou poddodavatelskou smlouvu s oznámeným subjektem o ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d). Toto ověření se provede v souladu s požadavky stanovenými v části B přílohy IX.
   3.   Za přijatelné postupy pro ověření systémů se považují certifikační procesy v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008, pokud zahrnují prokázání shody s platnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
   Článek 12
   Dodatečné požadavky
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby všichni dotčení pracovníci byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb:

               a)

               vypracují a udržují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni dotčení pracovníci mohli používat toto nařízení;

               b)

               zajistí, aby příručky uvedené v písmenu a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a uspořádání dokumentace;

               c)

               zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.

         3.   Provozovatelé přijmou nezbytná opatření pro zajištění toho, aby pracovníci provozující a udržující přehledové vybavení byli řádně informováni o příslušných ustanoveních tohoto nařízení, absolvovali dostatečný výcvik pro výkon své pracovní funkce a aby pokyny k používání tohoto vybavení byly v případě, že je to proveditelné, k dispozici v pilotní kabině.
   4.   Členské státy zajistí souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací o přehledovém vybavení ve vnitrostátních leteckých informačních příručkách.
   Článek 13
   Výjimky týkající se řetězce v rámci kooperativního přehledu
   1.   Ve zvláštním případě přístupových oblastí, ve kterých jsou letové provozní služby poskytovány vojenskými jednotkami nebo pod vojenským dohledem, a v případě, že souladu s čl. 5 odst. 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, sdělí členské státy Komisi do 31. prosince 2017 datum zajištění souladu řetězce v rámci kooperativního přehledu, které musí být stanoveno nejpozději na 2. ledna 2025.
   2.   Po konzultacích s manažerem struktury vzdušného prostoru a nejpozději do 31. prosince 2018 může Komise přezkoumat výjimky sdělené podle odstavce 1, které by mohly mít významný dopad na EATMN.
   Článek 14
   Výjimky týkající se letadel
   1.   Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 8. ledna 2015, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů a na jejichž palubní digitální sběrnici není dostupný úplný soubor parametrů stanovených v části C přílohy II, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 5 písm. c).
   2.   Letadlům určitých typů s prvním osvědčením letové způsobilosti vydaným přede dnem 1. ledna 1990, jejichž maximální vzletová hmotnost převyšuje 5 700 kg, nebo jejichž maximální cestovní pravá vzdušná rychlost je větší než 250 uzlů, může být udělena výjimka z plnění požadavků uvedených v čl. 5 odst. 6.
   3.   Dotyčné členské státy sdělí Komisi nejpozději do 1. července 2017 podrobné informace odůvodňující nutnost udělit těmto určitým typům letadel výjimky na základě kritérií uvedených v odstavci 5.
   4.   Komise posoudí žádosti o výjimku uvedenou v odstavci 3 a po konzultaci s dotčenými stranami přijme rozhodnutí.
   5.   Kritéria uvedená v odstavci 3 zahrnují:

               a)

               určité typy letadel, jejichž výroba končí;

               b)

               určité typy letadel, které jsou vyráběny v omezeném počtu;

               c)

               nepřiměřené náklady na přepracování.

         Článek 15
   Vstup v platnost a použitelnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Článek 4, čl. 5 odst. 1 a 2 a čl. 7 odst. 1 se použijí ode dne 13. prosince 2013.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. listopadu 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.

      (2)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 20.

      (4)  Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1.

      PŘÍLOHA I

         Požadavky na výkonnost podle čl. 4 odst. 3

      1.   Požadavky na přehledová data

                  1.1

                  Všechny řetězce v rámci přehledu uvedené v čl. 4 odst. 3 poskytují přinejmenším tato přehledová data:

                              a)

                              dvojrozměrná data o poloze (horizontální poloha letadla);

                              b)

                              stav přehledových dat:

                                          —

                                          kooperativní/nekooperativní/kombinovaná,

                                          —

                                          pasivní nebo nepasivní,

                                          —

                                          doba platnosti dvojrozměrných dat o poloze.

                  1.2

                  Kromě toho všechny řetězce v rámci kooperativního přehledu uvedené v čl. 4 odst. 3 poskytují přinejmenším tato přehledová data:

                              a)

                              data o vertikální poloze (založená na tlakové nadmořské výšce přijaté z letadla);

                              b)

                              data o provozní identifikaci (totožnost letadla přijatá z letadla, jako je identifikace letadla a/nebo kód módu A);

                              c)

                              doplňkové ukazatele:

                                          —

                                          nouzové ukazatele (tj. protiprávní čin, ztráta spojení a všeobecný stav nouze),

                                          —

                                          speciální ukazatel polohy;

                              d)

                              stav přehledových dat (doba platnosti dat o vertikální poloze).

            2.   Požadavky na výkonnost přehledových dat

                  2.1

                  Poskytovatelé letových navigačních služeb stanoví požadavky na výkonnost z hlediska přesnosti, dostupnosti, integrity, kontinuity a včasnosti přehledových dat, jež jsou poskytována systémy uvedenými v čl. 4 odst. 3 a jež slouží k zajištění funkčnosti používaných přehledových aplikací.

                  2.2

                  Hodnocení přesnosti horizontální polohy zajišťované systémy uvedenými v čl. 4 odst. 3 zahrnuje přinejmenším posouzení chyby horizontální polohy.

                  2.3

                  Poskytovatelé letových navigačních služeb ověří splnění požadavků na výkonnost definovaných v souladu s body 2.1 a 2.2.

                  2.4

                  Ověření souladu se provádí na základě přehledových dat poskytnutých na výstupu řetězce v rámci přehledu uživatelům přehledových dat.

      PŘÍLOHA II

         Část A:   Schopnosti odpovídače sekundárního přehledového radaru podle čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 4 písm. a) a 5 písm. a), čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 1 a 2

                  1.

                  Minimální schopností odpovídače sekundárního přehledového radaru je mód S úrovně 2s, certifikovaný v souladu s odstavci 2.1.5.1.2, 2.1.5.1.7 a 3.1.2.10 přílohy 10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání, včetně všech změn až do č. 85).

                  2.

                  Každý zavedený registr odpovídače je v souladu s odpovídajícím oddílem dokumentu ICAO č. 9871 (2. vydání).

                  3.

                  Odpovídači se zpřístupní tyto položky dat, které odpovídač vysílá prostřednictvím protokolu módu S a v souladu s formáty stanovenými v dokumentu ICAO č. 9871 (2. vydání):

                              a)

                              ICAO 24bitová adresa letadla;

                              b)

                              kód módu A;

                              c)

                              tlaková nadmořská výška;

                              d)

                              charakter letu (na zemi nebo ve vzduchu);

                              e)

                              zpráva o možnosti použití datového spoje;

                                          —

                                          schopnost palubního protisrážkového systému (ACAS),

                                          —

                                          schopnost funkce specifických služeb módu S,

                                          —

                                          schopnost identifikace letadla,

                                          —

                                          schopnost dotazovacího signálu,

                                          —

                                          schopnost přehledových identifikátorů,

                                          —

                                          zpráva o možnosti využití pozemní stanice typu Comm-B (GICB) pro běžné použití (indikace změny),

                                          —

                                          číslo verze podsítě módu S;

                              f)

                              zpráva o možnosti využití GICB pro běžné použití;

                              g)

                              identifikace letadla;

                              h)

                              speciální polohový identifikační impuls (SPI);

                              i)

                              nouzový stav (všeobecný stav nouze, ztráta spojení, protiprávní čin) včetně využívání specifických kódů módu A k označení různých nouzových stavů;

                              j)

                              aktivní rady k vyhnutí v rámci ACAS, je-li letadlo vybaveno provozním výstražným protisrážkovým systémem II (TCAS II).

                  4.

                  Odpovídači lze zpřístupnit i jiné položky dat.

                  5.

                  Položky dat uvedené v odstavci 4 jsou vysílány odpovídačem prostřednictvím protokolu módu S, pouze pokud proces certifikace letadla a vybavení zahrnuje vysílání těchto položek dat prostřednictvím protokolu módu S.

                  6.

                  Kontinuita funkce odpovídače podporujícího protokol módu S je 2.10-4 za letovou hodinu nebo menší (tj. střední doba mezi selháními je 5 000 letových hodin nebo delší).

         Část B:   Schopnosti odpovídače sekundárního přehledového radaru podle čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 4 písm. b), 5 písm. b) a 7, čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 3

                  1.

                  Minimální schopností odpovídače sekundárního přehledového radaru je mód S úrovně 2es, certifikovaný v souladu s odstavci 2.1.5.1.2, 2.1.5.1.6, 2.1.5.1.7 a 3.1.2.10 přílohy10 svazku IV Chicagské úmluvy (4. vydání, včetně všech změn až do č. 85).

                  2.

                  Každý zavedený registr odpovídače je v souladu s odpovídajícím oddílem dokumentu ICAO č. 9871 (2. vydání).

                  3.

                  Odpovídači se zpřístupní tyto položky dat, které odpovídač vysílá prostřednictvím verze 2 protokolu ADS-B rozšířeného dotazovacího signálu (ES) v souladu s formáty stanovenými v dokumentu ICAO č. 9871 (2. vydání):

                              a)

                              ICAO 24bitová adresa letadla;

                              b)

                              identifikace letadla;

                              c)

                              kód módu A;

                              d)

                              speciální polohový identifikační impuls (SPI) za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v části A;

                              e)

                              nouzový stav (všeobecný stav nouze, ztráta spojení, protiprávní čin) za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v části A;

                              f)

                              číslo verze ADS-B (rovné 2);

                              g)

                              kategorie vysílače ADS-B;

                              h)

                              geodetická horizontální poloha v souladu se zeměpisnou šířkou a délkou podle revize Světového geodetického systému z roku 1984 (WGS84), a to ve vzduchu i na zemi;

                              i)

                              kvalitativní ukazatel geodetické horizontální polohy (odpovídající hranici omezení integrity (NIC), kategorii přesnosti navigace pro polohu (NACp) 95 %, úrovni integrity zdroje (SIL) a úrovni zabezpečení návrhu systému (SDA);

                              j)

                              tlaková nadmořská výška za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v části A;

                              k)

                              geometrická nadmořská výška v souladu s revizí Světového geodetického systému z roku 1984 (WGS84), poskytnutá navíc a zakódovaná jako rozdíl oproti tlakové nadmořské výšce;

                              l)

                              geometrická vertikální přesnost (GVA);

                              m)

                              rychlost nad zemí, a to jak ve vzduchu (východozápadní a severojižní vzdušná rychlost nad zemí), tak na zemi (pozemní kurz/vodorovná projekce a pozemní pohyb);

                              n)

                              kvalitativní ukazatel rychlosti odpovídající kategorie přesnosti navigace pro rychlost (NACv);

                              o)

                              kódovaná délka a šířka letadla;

                              p)

                              vyosení antény globálního družicového navigačního systému (GNSS);

                              q)

                              vertikální rychlost: barometrická vertikální rychlost za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v bodě 2 písm. g) části C, kdy je letadlo tuto položku údajů povinno a schopno vysílat prostřednictvím protokolu módu S, nebo vertikální rychlost v globálním družicovém navigačním systému (GNSS);

                              r)

                              nadmořská výška zvolená na ovládacím panelu módu/bloku systému řízení letu (MCP/FCU) za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v části C, kdy je letadlo tuto položku údajů povinno a schopno vysílat prostřednictvím protokolu módu S;

                              s)

                              nastavení barometrického tlaku (po odečtení 800 hektopascalů) za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v části C, kdy je letadlo tuto položku údajů povinno a schopno vysílat prostřednictvím protokolu módu S;

                              t)

                              aktivní rady k vyhnutí v rámci ACAS, je-li letadlo vybaveno provozním výstražným protisrážkovým systémem II (TCAS II), za použití téhož zdroje jako u stejného parametru uvedeného v části A.

                  4.

                  Položky přehledových dat (položky dat uvedené v bodě 3 písm. h), k) a m)) a položky dat jejich kvalitativních ukazatelů (položky dat uvedené v bodě 3 písm. i), l) a n)) musí být odpovídači poskytnuty na tomtéž fyzickém rozhraní.

                  5.

                  Zdroj dat propojený s odpovídačem a poskytující položky dat uvedené v bodě 3 písm. h) a i) musí splňovat tyto požadavky na integritu dat:

                              a)

                              úroveň integrity zdroje (SIL, vyjádřená ve vztahu k NIC) horizontální polohy (položka dat uvedená v bodě 3 písm. h)) musí být 10-7 za letovou hodinu nebo menší;

                              b)

                              doba integrity horizontální polohy (položka dat uvedená v bodě 3 písm. h)) potřebná k výstraze (vedoucí ke změně kvalitativního ukazatele NIC), je-li k dosažení úrovně integrity zdroje horizontální polohy nutné palubní monitorování, musí být 10 sekund nebo kratší.

                  6.

                  Primární zdroj dat poskytující položky dat uvedené v bodě 3 písm. h) a i) musí být alespoň kompatibilní s přijímači GNSS, které provádějí autonomní monitorování integrity přijímače (RAIM) a odhalování a vylučování závad (FDE) spolu s výstupem odpovídajících informací o stavu měření, jakož i s indikací hranice omezení integrity a hranice přesnosti 95 %.

                  7.

                  Úroveň integrity systému u zdrojů dat poskytujících položky dat uvedené v bodě 3 písm. f), g) a k) až p) musí být 10-5 za letovou hodinu nebo menší.

                  8.

                  Informace kvalitativních ukazatelů (NIC, NACp, SIL, SDA, NACv a GVA) (položky dat uvedené v bodě 3 písm. i), l) a n)) vyjadřují skutečnou výkonnost zvolených zdrojů dat platných v době platnosti měření položek dat (uvedených v bodě 3 písm. h), k) a m)).

                  9.

                  Pokud jde o zpracování položek dat uvedených v bodě 3 písm. a) až t), úroveň integrity systému odpovídače u protokolu ADS-B rozšířeného dotazovacího signálu, včetně veškeré avioniky, která je s odpovídačem propojena, musí být 10-5 za letovou hodinu nebo menší.

                  10.

                  Celková doba odezvy dat o horizontální poloze (položky dat uvedené v bodě 3 písm. h) a i)) musí být 1,5 sekundy nebo kratší v 95 % všech vysílání.

                  11.

                  Nekompenzovaná doba odezvy dat o horizontální poloze (položka dat uvedená v bodě 3 písm. h)) musí být 0,6 sekundy nebo kratší v 95 % případů a musí být 1,0 sekundy nebo kratší v 99,9 % všech vysílání.

                  12.

                  Celková doba odezvy položek dat o traťové rychlosti (položky dat uvedené v bodě 3 písm. m) a n)) musí být 1,5 sekundy nebo kratší v 95 % všech vysílání.

                  13.

                  Pokud je odpovídač nastaven na používání kódu viditelnosti 1000 módu A, musí být vysílání kódových informací módu A prostřednictvím protokolu ADS-B rozšířeného dotazovacího signálu zakázáno.

                  14.

                  Odpovídači lze zpřístupnit i jiné položky dat.

                  15.

                  S výjimkou formátů vyhrazených pro vojsko jsou položky dat uvedené v odstavci 14 vysílány odpovídačem prostřednictvím protokolu ADS-B rozšířeného dotazovacího signálu, pouze pokud proces certifikace letadla a vybavení zahrnuje vysílání těchto položek dat prostřednictvím protokolu ADS-B rozšířeného dotazovacího signálu.

                  16.

                  Kontinuita funkce odpovídače podporujícího protokol ADS-B je 2.10-4 za letovou hodinu nebo menší (tj. střední doba mezi selháními je 5 000 letových hodin nebo delší).

         Část C:   Schopnost odpovídače sekundárního přehledového radaru s ohledem na další přehledová data podle čl. 4 odst. 3, čl. 5 odst. 4 písm. c) a 5 písm. c), čl. 7 odst. 2, čl. 8 odst. 3 a čl. 14 odst. 1

                  1.

                  Každý zavedený registr odpovídače je v souladu s odpovídajícím oddílem dokumentu ICAO č. 9871 (2. vydání).

                  2.

                  Odpovídači se zpřístupní tyto položky dat, které odpovídač vysílá na žádost pozemního řetězce v rámci přehledu prostřednictvím protokolu módu S a v souladu s formáty stanovenými v dokumentu ICAO č. 9871 (2. vydání):

                              a)

                              nadmořská výška zvolená na MCP/FCU;

                              b)

                              úhel příčného náklonu;

                              c)

                              traťová úhlová rychlost;

                              d)

                              traťová rychlost;

                              e)

                              magnetický kurz;

                              f)

                              indikovaná rychlost letu (IAS) nebo Machovo číslo;

                              g)

                              vertikální rychlost (barometrická nebo baroinerciální);

                              h)

                              nastavení barometrického tlaku (po odečtení 800 hektopascalů);

                              i)

                              rychlost změny traťového úhlu nebo pravá vzdušná rychlost letu, není-li rychlost změny traťového úhlu k dispozici.

                  3.

                  Odpovídači lze zpřístupnit i jiné položky dat.

                  4.

                  Položky dat uvedené v odstavci 3 jsou vysílány odpovídačem prostřednictvím protokolu módu S, pouze pokud proces certifikace letadla a vybavení zahrnuje vysílání těchto položek dat prostřednictvím protokolu módu S.

      PŘÍLOHA III

         Požadavky na výměnu přehledových dat podle čl. 5 odst. 1

                  1.

                  Přehledová data vyměňovaná mezi systémy uvedenými v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) podléhají formátu dat, na němž se dotyčné strany dohodnou.

                  2.

                  Přehledová data předávaná ze systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům letových navigačních služeb musí umožnit:

                              a)

                              určení zdroje dat;

                              b)

                              určení typu dat.

                  3.

                  Přehledová data předávaná ze systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b) a c) jiným poskytovatelům letových navigačních služeb musí být opatřena časovým údajem a vyjádřena v koordinovaném světovém čase (UTC).

      PŘÍLOHA IV

         Požadavky na stanovení formálních ujednání podle čl. 5 odst. 2

      Formální ujednání mezi poskytovateli letových navigačních služeb pro výměnu přehledových dat obsahují přinejmenším tyto položky:

                  a)

                  strany ujednání;

                  b)

                  dobu platnosti ujednání;

                  c)

                  oblast působnosti přehledových dat;

                  d)

                  zdroje přehledových dat;

                  e)

                  formát výměny přehledových dat;

                  f)

                  komunikační prostředky používané k výměně přehledových dat;

                  g)

                  služební místo dodání přehledových dat;

                  h)

                  požadavky na kvalitu přehledových dat z hlediska:

                              —

                              ukazatelů nebo parametrů výkonnosti používaných ke sledování kvality přehledových dat,

                              —

                              metod a nástrojů používaných k měření kvality přehledových dat,

                              —

                              četnosti měření kvality přehledových dat,

                              —

                              postupů podávání zpráv o kvalitě dat,

                              —

                              přijatelného rozpětí hodnot u každého ukazatele výkonnosti, jež je vymezeno spolu s postupem uplatňovaným v případě, že hodnota se pohybuje mimo vymezené rozpětí,

                              —

                              určení strany odpovědné za kontrolu a zajištění toho, že požadavky na kvalitu jsou splněny;

                  i)

                  dohodnuté úrovně služeb z hlediska:

                              —

                              doby dostupnosti,

                              —

                              kontinuity,

                              —

                              integrity,

                              —

                              intervalů mezi poruchami,

                              —

                              doby odezvy při výpadcích,

                              —

                              postupů pro plánování a provádění preventivní údržby;

                  j)

                  postupy uspořádání změn;

                  k)

                  ujednání o podávání zpráv týkajících se výkonnosti a dostupnosti včetně nepředvídaných výpadků;

                  l)

                  ujednání týkající se uspořádání a koordinace;

                  m)

                  ujednání týkající se zabezpečení pozemního řetězce v rámci přehledu a oznamování.

      PŘÍLOHA V

         Požadavky na posouzení úrovně výkonnosti řetězců v rámci přehledu podle čl. 7 odst. 1

                  1.

                  Posouzení úrovně průběžné výkonnosti systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) se provádí v té části vzdušného prostoru, v níž dochází k odpovídajícímu poskytování přehledových služeb pomocí těchto systémů.

                  2.

                  Poskytovatelé letových navigačních služeb systém a jeho složky pravidelně kontrolují a vytvářejí a prosazují režim potvrzování výkonnosti. Periodicita je předmětem dohody s vnitrostátním dozorovým orgánem s přihlédnutím ke zvláštnostem systému a jeho složek.

                  3.

                  Před provedením úpravy organizace vzdušného prostoru se systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) ověří s cílem zkontrolovat, zda v nové části provozu nadále splňují požadovanou výkonnost.

      PŘÍLOHA VI

         Požadavky podle článku 9

                  1.

                  Požadavky na výkonnost uvedené v článku 4.

                  2.

                  Požadavky na interoperabilitu uvedené v čl. 5 odst. 2, 3 a 7.

                  3.

                  Požadavky na ochranu spektra uvedené v článku 6.

                  4.

                  Požadavky na související postupy uvedené v článku 7.

                  5.

                  Požadavek na státní letadla uvedený v čl. 8 odst. 5.

                  6.

                  Dodatečné požadavky uvedené v čl. 12 odst. 3.

                  7.

                  Požadavky na výměnu přehledových dat stanovené v bodě 3 přílohy III.

      PŘÍLOHA VII

         Požadavky na posouzení shody složek uvedených v článku 10 nebo vhodnosti těchto složek k používání

                  1.

                  Činnosti spojené s ověřením souladu musí prokázat shodu složek nebo vhodnost složek k používání podle příslušných požadavků tohoto nařízení při provozu těchto složek ve zkušebním prostředí.

                  2.

                  Výrobce řídí činnosti spojené s posouzením shody, přičemž zejména:

                              a)

                              určuje vhodné zkušební prostředí;

                              b)

                              ověřuje, zda jsou v plánu zkoušek popsány složky ve zkušebním prostředí;

                              c)

                              ověřuje, zda plán zkoušek zahrnuje všechny příslušné požadavky;

                              d)

                              zajistí soulad a kvalitu technické dokumentace a plánu zkoušek;

                              e)

                              plánuje organizaci zkoušek, pracovníky, instalaci a konfiguraci zkušební platformy;

                              f)

                              provádí kontroly a zkoušky uvedené v plánu zkoušek;

                              g)

                              vypracovává zprávu, ve které jsou předloženy výsledky kontrol a zkoušek.

                  3.

                  Výrobce zajistí, aby složky uvedené v článku 10, jež jsou začleněny do zkušebního prostředí, splňovaly příslušné požadavky tohoto nařízení.

                  4.

                  Po uspokojivém ověření shody nebo vhodnosti k používání výrobce vypracuje na svou odpovědnost prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, v němž uvede zejména příslušné požadavky tohoto nařízení, které složka splňuje, a související podmínky používání v souladu s bodem 3 přílohy III nařízení (ES) č. 552/2004.

      PŘÍLOHA VIII

         Podmínky podle čl. 11 odst. 1 a 2

                  1.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí mít ve své organizaci zavedeny metody podávání zpráv, které zajišťují a prokazují, že činnosti spojené s ověřením byly provedeny nestranně a nezávisle.

                  2.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření prováděli kontroly na co nejvyšší úrovni odborné důvěryhodnosti a technické způsobilosti a aby nebyli vystaveni žádnému tlaku ani podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich rozhodování nebo výsledky jejich kontrol, především ze strany osob nebo skupin osob, které mají na výsledcích kontrol zájem.

                  3.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření měli přístup k vybavení, které jim umožňuje řádně provádět požadované kontroly.

                  4.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření absolvovali důkladný technický a odborný výcvik, měli dostatečné znalosti o požadavcích na ověření, která mají provádět, odpovídající zkušenosti s těmito činnostmi a schopnosti nezbytné k vypracování prohlášení, záznamů a zpráv, které dokazují, že ověření bylo provedeno.

                  5.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření byli schopni provádět kontroly nestranně. Odměňování těchto pracovníků nesmí záviset na počtu provedených kontrol ani na výsledcích těchto kontrol.

      PŘÍLOHA IX

         Část A:   Požadavky na ověření systémů podle čl. 11 odst. 1

                  1.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) musí prokázat shodu těchto systémů s požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost ve zkušebním prostředí, které odráží provozní situaci těchto systémů.

                  2.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) se provádí v souladu s vhodnými a uznávanými zkušebními postupy.

                  3.

                  Zkušební nástroje použité pro ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) musí mít vhodné funkce.

                  4.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) musí vést k vytvoření prvků technické dokumentace, které jsou požadovány v bodě 3 přílohy IV nařízení (ES) č. 552/2004, včetně těchto prvků:

                              a)

                              popisu provedení;

                              b)

                              zprávy o kontrolách a zkouškách provedených před uvedením systému do provozu.

                  5.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb řídí činnosti týkající se ověřování, přičemž zejména:

                              a)

                              určuje vhodné provozní a technické zkušební prostředí, které odráží provozní prostředí;

                              b)

                              ověřuje, zda plán zkoušek popisuje začlenění systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) do provozního a technického zkušebního prostředí;

                              c)

                              ověřuje, zda plán zkoušek zahrnuje všechny požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost;

                              d)

                              zajistí soulad a kvalitu technické dokumentace a plánu zkoušek;

                              e)

                              plánuje organizaci zkoušek, pracovníky, instalaci a konfiguraci zkušební platformy;

                              f)

                              provádí kontroly a zkoušky uvedené v plánu zkoušek;

                              g)

                              vypracovává zprávu, ve které jsou předloženy výsledky kontrol a zkoušek.

                  6.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb zajistí, aby systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d), které jsou provozovány v provozním zkušebním prostředí, splňovaly požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost.

                  7.

                  Po uspokojivém dokončení ověření shody poskytovatelé letových navigačních služeb vypracují prohlášení ES o ověření systému a předloží je vnitrostátnímu dozorovému orgánu spolu s technickou dokumentací, jak požaduje článek 6 nařízení (ES) č. 552/2004.

         Část B:   Požadavky na ověření systémů podle čl. 11 odst. 2

                  1.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) musí prokázat shodu těchto systémů s požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost ve zkušebním prostředí, které odráží provozní situaci těchto systémů.

                  2.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) se provádí v souladu s vhodnými a uznávanými zkušebními postupy.

                  3.

                  Zkušební nástroje použité pro ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) musí mít vhodné funkce.

                  4.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) musí vést k vytvoření prvků technické dokumentace, které jsou požadovány v bodě 3 přílohy IV nařízení (ES) č. 552/2004, včetně těchto prvků:

                              a)

                              popisu provedení;

                              b)

                              zprávy o kontrolách a zkouškách provedených před uvedením systému do provozu.

                  5.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb určí vhodné provozní a technické zkušební prostředí, které odráží provozní prostředí, a provedení činností spojených s ověřením zadá oznámenému subjektu.

                  6.

                  Oznámený subjekt řídí činnosti spojené s ověřením, přičemž zejména:

                              a)

                              ověřuje, zda plán zkoušek popisuje začlenění systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d) do provozního a technického zkušebního prostředí;

                              b)

                              ověřuje, zda plán zkoušek zahrnuje všechny požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost;

                              c)

                              zajistí soulad a kvalitu technické dokumentace a plánu zkoušek;

                              d)

                              plánuje organizaci zkoušek, pracovníky, instalaci a konfiguraci zkušební platformy;

                              e)

                              provádí kontroly a zkoušky uvedené v plánu zkoušek;

                              f)

                              vypracovává zprávu, ve které jsou předloženy výsledky kontrol a zkoušek.

                  7.

                  Oznámený subjekt zajistí, aby systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 písm. b), c) a d), které jsou provozovány v provozním zkušebním prostředí, splňovaly požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost.

                  8.

                  Po uspokojivém dokončení úkolů spojených s ověřením oznámený subjekt vypracuje k úkolům, které provedl, osvědčení o shodě.

                  9.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb poté vypracuje prohlášení ES o ověření systému a předloží je vnitrostátnímu dozorovému orgánu spolu s technickou dokumentací, jak požaduje článek 6 nařízení (ES) č. 552/2004.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 742/2012 ze dne 16. srpna 2012 , kterým se provádí čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii

text:
               17.8.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 219/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 742/2012
   ze dne 16. srpna 2012,
   kterým se provádí čl. 32 odst. 1 nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení (EU) č. 36/2012 (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 18. ledna 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 36/2012.

               (2)

               V souladu s prováděcím rozhodnutím Rady 2012/478/SZBP ze dne 16. srpna 2012, kterým se provádí rozhodnutí 2011/782/SZBP o omezujících opatřeních vůči Sýrii (2), by měl být na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 zařazen další subjekt,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Na seznam obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 se doplňuje subjekt uvedený v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. srpna 2012.

            Za Radu

            předseda

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  Úř. věst. L 16, 19.1.2012, s. 1.

      (2)  Viz strana 21 v tomto čísle Úředního věstníku.

      PŘÍLOHA

         SUBJEKT PODLE ČLÁNKU 1

         Subjekt

                  Název

                  Identifikační údaje

                  Odůvodnění

                  Datum zařazení na seznam

                  1.

                  Drex Technologies Holding S.A.

                  Společnost registrovaná v Lucembursku pod číslem B77616, dříve usazená na adrese: 17, rue Beaumont L-1219 Lucemburk.

                  Skutečným vlastníkem Drex Technologies Holdings S.A.je Rami Makhlouf, na něhož se vztahují sankce EU za poskytování finanční podpory syrskému režimu.

                  16.8.2012


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1405/2013 ze dne 20. prosince 2013 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               21.12.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 349/91

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1405/2013
   ze dne 20. prosince 2013
   o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

               (2)

               Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

               (3)

               Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

               (4)

               Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení vydané pro zboží dotčené tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu v souladu s čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

               (5)

               Výbor pro celní kodex nezaujal stanovisko ve lhůtě stanovené předsedou,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
   Článek 2
   Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, lze nadále používat podle čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92 po dobu tří měsíců od vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. prosince 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Algirdas ŠEMETA

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Popis zboží

                  Zařazení (kód KN)

                  Odůvodnění

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Výrobek se skládá z:

                              —

                              90,0–99,9 % hmotnostních ethylalkoholu (nemrznoucí složky);

                              —

                              přídatných látek (denaturační složky):

                                          —

                                          20 mg denatoniumbenzoátu na litr čistého alkoholu,

                                          —

                                          5 ml isopropylalkoholu na litr čistého alkoholu a

                                          —

                                          buď 5 ml butylalkoholu na litr čistého alkoholu, nebo 10 ml methyl(ethyl)ketonu na litr čistého alkoholu;

                              —

                              1 g povrchově aktivních látek na litr čistého alkoholu.

                        Přidáním denatoniumbenzoátu, isopropylalkoholu a butylalkoholu, nebo methyl(ethyl)ketonu se výrobek stává nezpůsobilým k lidskému požívání.
                  Výrobek se přepravuje v nádržích nebo cisternách. Balení pro drobný prodej nejsou dostupná.
                  Podle průvodních dokladů je výrobek koncentrátem určeným k výrobě nemrznoucí kapaliny.

                  2207 20 00

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 b) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 2207 a 2207 20 00.
                  Vzhledem k vysokému obsahu ethylalkoholu není výrobek vhodný k přímému použití jako nemrznoucí kapalina, protože je nutné jej ředit vodou k minimalizaci nežádoucí chemické reakce s elastomery, které jsou s cirkulující nemrznoucí kapalinou v kontaktu. Výrobek proto nelze použít jako nemrznoucí kapalinu nebo kapalinu k odmrazování čísla 3820. Zařazení do čísla 3820 je tudíž vyloučeno.
                  Vzhledem k objektivním vlastnostem výrobku, tedy vysokému podílu ethylalkoholu a přítomnosti několika denaturačních činidel (denatoniumbenzoátu, isopropylalkoholu, butylalkoholu, methyl(ethyl)ketonu), jakož i nepřítomnosti jiných nemrznoucích složek než ethylalkoholu, je hlavní charakteristika výrobku dána denaturovaným alkoholem.
                  Výrobek je proto třeba zařadit jako denaturovaný ethylalkohol kódu KN 2207 20 00.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 521/2011 ze dne 26. května 2011 , kterým se mění nařízení (ES) č. 620/2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso

text:
               27.5.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 140/48

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 521/2011
   ze dne 26. května 2011,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 620/2009 o správě dovozní celní kvóty pro vysoce jakostní hovězí maso
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 144 odst. 1 a článek 148 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zamezilo spekulativním žádostem o dovozní licence, jež se mají udělovat podle nařízení Komise (ES) č. 620/2009 (2), a aby bylo zajištěno vydávání dovozních licencí skutečným dovozcům, je vhodné na odpovídající úrovni stanovit historické referenční množství dováženého hovězího a telecího masa, jež bude podmínkou pro žádost o dovozní licence.

               (2)

               Aby nedošlo k nesprávnému výkladu, je třeba objasnit požadavky na vysoce jakostní hovězí maso stanovené v příloze I nařízení (ES) č. 620/2009; zejména by mělo být přesněji stanoveno, že minimální obsah energie se použije na veškerou potravu a že jalovice odkazují na kategorii E a voli na kategorii C, jež jsou definovány v části A přílohy V nařízení (ES) č. 1234/2007.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 620/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)

               Jelikož příští kvótový rok začíná 1. července 2011, mělo by se toto nařízení používat od zmíněného dne a pro žádosti o licence podané na uvedené období.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Nařízení (ES) č. 620/2009 se mění takto:

               1)

               V čl. 3 odst. 2 se doplňuje pododstavec, který zní:
               „Pro účely článku 5 nařízení (ES) č. 1301/2006 předkládá žadatel o dovozní licenci při předložení své první žádosti týkající se daného celního kvótového období důkaz, že v každém ze dvou období uvedených v článku 5 nařízení (ES) č. 1301/2006 dovezl nejméně 100 tun produktů, na něž se vztahuje část XV přílohy I nařízení (ES) č. 1234/2007.“

               2)

               Příloha I se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se od začátku kvótového roku, tj. ode dne 1. července 2011, a pro žádosti o licence podané na uvedené období.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech.
      V Bruselu dne 26. května 2011.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 25.

      PŘÍLOHA
      V příloze I nařízení (ES) č. 620/2009 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

                     „1.

                     Kusy hovězího masa se získávají z jatečně upravených těl jalovic a volů (1) mladších 30 měsíců, kteří byli po dobu nejméně 100 dnů před porážkou vykrmováni potravou obsahující alespoň 62 % koncentrátů a/nebo druhotných produktů z krmných obilovin na bázi krmné sušiny, která splňuje či překračuje kritérium obsahu využitelné energie ve výši více než 12,26 MJ na kilogram sušiny.

         (1)  Pro účely těchto požadavků odkazují jalovice na kategorii E a voli na kategorii C, jak jsou definovány v části A přílohy V nařízení (ES) č. 1234/2007.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1033/2013 ze dne 24. října 2013 , kterým se schvaluje pentahydrát síranu měďnatého jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 2 Text s významem pro EHP

text:
               25.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 283/25

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1033/2013
   ze dne 24. října 2013,
   kterým se schvaluje pentahydrát síranu měďnatého jako stávající účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 2
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 528/2012 ze dne 22. května 2012 o dodávání biocidních přípravků na trh a jejich používání (1), a zejména na čl. 89 odst. 1 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 1451/2007 (2) se zřizuje seznam účinných látek, které mají být posouzeny vzhledem k možnému zařazení do přílohy I, přílohy I A nebo I B směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES (3). Tento seznam zahrnuje pentahydrát síranu měďnatého.

               (2)

               Síran měďnatý byl v souladu s čl. 11 odst. 2 směrnice 98/8/ES hodnocen pro použití v typu přípravku 2, desinfekční přípravky pro použití v soukromé oblasti a oblasti veřejného zdraví a jiné biocidní přípravky, jak je vymezeno v příloze V uvedené směrnice, což odpovídá typu přípravku 2, jak je definován v příloze V nařízení (EU) č. 528/2012.

               (3)

               Z údajů předložených za účelem hodnocení bylo možné učinit závěry pouze pro určité formy síranu měďnatého, tj. pentahydrátu síranu měďnatého č. CAS 7758-99-8. Z hodnocení nebylo možné učinit závěr pro ostatní látky, které odpovídají definici síranu měďnatého s č. CAS 7758-99-7 a jsou zahrnuty do výše uvedeného seznamu účinných látek v nařízení (ES) č. 1451/2007. Toto schválení by se proto mělo vztahovat pouze na pentahydrát síranu měďnatého.

               (4)

               Francie byla jmenována členským státem zpravodajem a dne 5. dubna 2011 předložila Komisi zprávu příslušného orgánu a doporučení v souladu s čl. 14 odst. 4 a 6 nařízení (ES) č. 1451/2007.

               (5)

               Zprávu příslušného orgánu přezkoumaly členské státy a Komise. V souladu s čl. 15 odst. 4 nařízení (ES) č. 1451/2007 byly závěry tohoto přezkoumání v rámci Stálého výboru pro biocidní přípravky ze dne 27. září 2013 zařazeny do hodnotící zprávy.

               (6)

               Z uvedené zprávy vyplývá, že biocidní přípravky obsahující pentahydrát síranu měďnatého, které se používají pro typ přípravku 2, by měly splňovat požadavky stanovené v článku 5 směrnice 98/8/ES.

               (7)

               Je proto vhodné schválit pentahydrát síranu měďnatého pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 2.

               (8)

               Vzhledem k tomu, že hodnocení se nevztahuje na nanomateriály, v souladu s čl. 4 odst. 4 nařízení (EU) č. 528/2012 by se schválení nemělo na tyto materiály vztahovat.

               (9)

               Před schválením účinné látky by měla být poskytnuta přiměřená lhůta, která členským státům, zúčastněným stranám a případně Komisi umožní připravit se na splnění nových požadavků, které z něj plynou.

               (10)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro biocidní přípravky,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Pentahydrát síranu měďnatého je schválen jako účinná látka pro použití v biocidních přípravcích určených pro typ přípravku 2, s výhradou požadavků a podmínek v příloze.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. října 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 167, 27.6.2012, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1451/2007 ze dne 4. prosince 2007 o druhé etapě desetiletého pracovního programu uvedeného v čl. 16 odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 325, 11.12.2007, s. 3).

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/8/ES ze dne 16. února 1998 o uvádění biocidních přípravků na trh (Úř. věst. L 123, 24.4.1998, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Obecný název

                  Název podle IUPAC
                  Identifikační čísla

                  Minimální stupeň čistoty účinné látky (1)

                  Datum schválení

                  Datum skončení platnosti schválení

                  Typ přípravku

                  Zvláštní podmínky (2)

                  síran měďnatý, pentahydrát

                  Název podle IUPAC: síran měďnatý, pentahydrát
                  Číslo ES: 231-847-6 (3)

                  Číslo CAS: 7758-99-8

                  999 g/kg

                  1. července 2015

                  30. června 2025

                  2

                  Při hodnocení produktu se musí věnovat pozornost zejména expozici, rizikům a účinnosti spojeným s jakýmkoli použitím, na které se vztahuje žádost o povolení, ale pro které neplatí hodnocení rizik účinné látky na úrovni Unie.
                  Povolení podléhají těmto podmínkám:
                  Stanoví se bezpečné provozní postupy a vhodná organizační opatření pro průmyslové nebo profesní uživatele. Přípravky musí být používány s vhodnými osobními ochrannými prostředky v případě, že expozici není možné snížit na přijatelnou úroveň jinými prostředky.

         (1)  Čistota uvedená v tomto sloupci je minimálním stupněm čistoty účinné látky, která byla použita pro hodnocení provedené v souladu s článkem 8 nařízení (EU) č. 528/2012. Účinná látka v přípravku uvedeném na trh může mít čistotu stejnou nebo odlišnou, jestliže bylo prokázáno, že je technicky rovnocenná s hodnocenou účinnou látkou.

         (2)  Pro provádění společných zásad přílohy VI nařízení (EU) č. 528/2012 jsou obsah a závěry hodnotící zprávy k dispozici na internetové stránce Komise: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

         (3)  Pod tímto číslem ES by se měl uvažovat pouze pentahydrát síranu měďnatého.