title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1934 ze dne 27. října 2015 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               28.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 282/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1934
   ze dne 27. října 2015
   o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platná opatření

               (1)

               Antidumpingová opatření na dovoz některých potrubních tvarovek (dále jen „potrubní tvarovky“ nebo „dotčený výrobek“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „Čína“) a Thajska byla původně uložena nařízením Rady (ES) č. 584/96 (2) (dále jen „původní opatření“) a naposledy byla prodloužena nařízením Rady (ES) č. 803/2009 (3) (dále jen „platná opatření“).

               (2)

               V souladu s čl. 13 odst. 3 základního nařízení byla původní opatření rozšířena na dovoz odesílaný z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda byl prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoliv, a sice nařízeními Rady (ES) č. 964/2003 (4), (ES) č. 2052/2004 (5), (ES) č. 2053/2004 (6) a (ES) č. 655/2006 (7).

               (3)

               Platné antidumpingové clo činí 58,6 % pro všechny společnosti.

         1.2.   Platná opatření vztahující se na další třetí země

               (4)

               V současné době jsou v platnosti antidumpingová opatření na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Ruska a Turecka (8) a na dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Korejské republiky a Malajsie (9). Platnost opatření proti Thajsku vypršela dne 4. září 2014 (10).

         1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (5)

               Evropská komise (dále jen „Komise“) zveřejnila dne 14. prosince 2013 oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (11) antidumpingových opatření uložených na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoli.

               (6)

               Dne 2. června 2014 obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (7)

               Žádost podal Výbor na obranu výrobního odvětví Evropské unie vyrábějícího ocelové tvarovky pro svařování natupo (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 50 % celkové výroby v Unii. Žádost byla odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek přetrvávání dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

               (8)

               Dne 3. září 2014 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Oznámení o zahájení přezkumu zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie
                   (12).

         1.4.   Zúčastněné strany

               (9)

               V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, uživatele a dovozce, vyvážející výrobce v dotčené zemi a čínské orgány a vyzvala je, aby spolupracovali.

               (10)

               Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         1.4.1.   Výběr vzorku

               (11)

               V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

         a)   Výběr vzorku výrobců v Unii

               (12)

               V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že prozatímně vybrala vzorek výrobců v Unii, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Vzorek byl vybrán na základě objemu výroby a prodeje obdobného výrobku během období přezkumného šetření v Unii se současným zajištěním zeměpisného rozložení a skládá se ze tří společností/skupin společností, které mají svá výrobní zařízení v Rakousku, Francii, Německu a Itálii. Nebyly předloženy žádné připomínky a prozatímně vybrané společnosti v konečném vzorku zůstaly.

               (13)

               Následně nebyl jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku schopen poskytnout úplnou odpověď na dotazník, a proto byl nahrazen jiným výrobcem v Unii. Konečný vzorek sestával ze tří společností/skupin společností, které představují 57 % výroby v Unii a 58 % prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie a které mají svá výrobní zařízení ve čtyřech různých členských státech (Rakousko, Francie, Německo a Itálie). Zúčastněné strany byly odpovídajícím způsobem informovány. Změněný vzorek se považuje za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie.

         b)   Výběr vzorku dovozců

               (14)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Z dvanácti dovozců, kteří poskytli informace, jich pouze šest dováželo dotčený výrobek z Číny. Z těchto šesti společností byl vybrán vzorek na základě objemu dovozu dotčeného výrobku do Unie v průběhu období přezkumného šetření se současným zajištěním zeměpisného rozložení, který byl složen ze tří dovozců se sídlem v Německu, Řecku a Itálii.

               (15)

               Všichni dovozci, kteří se přihlásili, byli informováni o navrženém vzorku. Nebyly vzneseny žádné připomínky. Vzorek představoval 15 % celkového dovozu dotčeného výrobku.

         c)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Číně

               (16)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v Číně, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (17)

               Na začátku se přihlásil pouze jeden čínský vyvážející výrobce a poskytl informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Výběr vzorku proto nebyl nutný. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění, tento vyvážející výrobce následně spolupráci ukončil.

         1.4.2.   Odpovědi na dotazník

               (18)

               Komise zaslala dotazníky všem výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům v Unii zařazeným do vzorku a výše uvedenému čínskému vyvážejícímu výrobci.

               (19)

               Odpovědi na dotazníky zaslali zmínění tři výrobci/skupiny výrobců v Unii zařazení do vzorku a zmínění tři dovozci zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení.

               (20)

               Uvedený čínský vyvážející výrobce odpověď na dotazník nepředložil.

         1.4.3.   Inspekce na místě

               (21)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy a pro posouzení toho, zda by uložení opatření bylo v rozporu se zájmem Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                           Výrobci v Unii:

                                       —

                                       Erne Fittings GmbH a společnost ve spojení Siekmann Fittings GmbH, Schlins, Rakousko,

                                       —

                                       Vallourec Fittings S.A., Maubeuge, Francie,

                                       —

                                       Virgilio Cena & Figli S.P.A., Brescia, Itálie.

                           b)

                           Dovozci:

                                       —

                                       Biagini Piero & C., Altedo di Malalbergo, Itálie,

                                       —

                                       General Commercial & Industrial S.A., Athény, Řecko,

                                       —

                                       Manfred Geldbach Flansch und Fitting GmbH, Gelsenkirchen, Německo.

         1.5.   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (22)

               Šetření pravděpodobnosti obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“).

               (23)

               Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2011 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         1.6.   Poskytnutí informací

               (24)

               Komise poskytla všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy, na jejichž základě hodlala zachovat platná antidumpingová opatření, a vyzvala je, aby se k nim vyjádřily. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (25)

               Přezkoumávaným výrobkem je tentýž výrobek jako v přezkumu před pozbytím platnosti uzavřeném v srpnu 2009 (13), tj. potrubní tvarovky (jiné nežli lité tvarovky, příruby a tvarovky se závitem) ze železa nebo oceli (nikoliv však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používané ke svařování natupo a jiným účelům, pocházející z Číny, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (26)

               Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

                           —

                           dotčený výrobek,

                           —

                           výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Saúdské Arábii, která posloužila jako srovnatelná země, a

                           —

                           výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

               (27)

               Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

   3.1.   Předběžné poznámky

               (28)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo obnovení.

               (29)

               Jak je uvedeno v 18. a 19. bodě odůvodnění, byl zaslán dotazník čínskému vyvážejícímu výrobci, který se přihlásil během výběru vzorku, ale tento vyvážející výrobce následně na dotazník neodpověděl. V důsledku toho žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval, a proto bylo nutné v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.

               (30)

               V tomto ohledu byly čínské orgány a výše uvedený čínský vyvážející výrobce, který se přihlásil během výběru vzorku, řádně informováni o tom, že nezodpovězení dotazníku bude Komisí považováno za nedostatečnou spolupráci, a že Komise tedy může ohledně zjištění týkajících se Číny použít článek 18 základního nařízení. Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění výše, Komise neobdržela žádnou odpověď na dotazník.

               (31)

               Na tomto základě a v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení vychází zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu uvedená níže z dostupných údajů, zejména z informací v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti a dostupných statistických údajů Eurostatu, které byly zkontrolovány srovnáním se statistickými údaji o dovozu shromážděnými podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“) a s informacemi shromážděnými během inspekcí na místě u dovozců, kteří nejsou ve spojení. Byla analyzována také databáze čínské vývozní statistiky. Analýza však ukázala, že údaje z této databáze týkající se objemu dovozu výrazně převyšují údaje o objemu zaznamenané v jiných dostupných zdrojích, zejména v databázi podle čl. 14 odst. 6. Rovněž vykázané průměrné ceny byly podle uvedené databáze výrazně vyšší než průměrné ceny z jiných zdrojů, včetně průměrné ceny vykázané spolupracujícími dovozci, kteří nejsou ve spojení. Přestože tedy údaje vykázané všemi ostatními dostupnými zdroji se navzájem lišily pouze zanedbatelně, bylo zjištěno, že údaje vykázané čínskou databází se podstatně liší od údajů vykázaných všemi ostatními dostupnými zdroji, které analyzovala Komise. Proto se údaje vykázané v databázi čínské vývozní statistiky považují za nespolehlivé v projednávané věci.

         3.2.   Dumpingový dovoz během období přezkumného šetření

   a)   Srovnatelná země

               (32)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Za tímto účelem bylo třeba vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

               (33)

               V původním šetření bylo jako srovnatelná země použito Thajsko. Během předchozího přezkumu před pozbytím platnosti byly z důvodu nedostatečné spolupráce thajských výrobců jako srovnatelná země použity Spojené státy americké.

               (34)

               Pro účely současného šetření informovala Komise zúčastněné strany v oznámení o zahájení přezkumu, že jako o možné srovnatelné zemi uvažuje o Korejské republice, jelikož Korejská republika nemá na rozdíl od Spojených států v platnosti žádná opatření na ochranu obchodu a jeden korejský vyvážející výrobce spolupracoval při přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se platných opatření na dovoz potrubních tvarovek z Malajsie a Korejské republiky uvedeném ve 4. bodě odůvodnění. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vznesly své připomínky k vhodnosti této volby, ale žádná ze stran žádné připomínky nevznesla.

               (35)

               Komise si vyžádala informace týkající se výrobců potrubních tvarovek v jiných možných srovnatelných zemích, konkrétně v Bosně a Hercegovině, Indii, Izraeli, Japonsku, Saúdské Arábii, Tchaj-wanu a Thajsku, a vyzvala všechny známé výrobce potrubních tvarovek v těchto zemích, včetně výrobce v Korejské republice, aby poskytli nezbytné informace. Pouze jeden výrobce v Saúdské Arábii spolupracoval a zaslal odpověď na dotazník.

               (36)

               Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, šetřením se zjistilo, že potrubní tvarovky vyráběné a prodávané na domácím trhu v Saúdské Arábii mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti i stejné konečné použití jako výrobek vyráběný a vyvážený čínskými vyvážejícími výrobci do Unie.

               (37)

               Šetření neodhalilo žádné narušení na domácím trhu Saúdské Arábie. Ačkoli existuje pouze jeden výrobce, nebyla v platnosti žádná opatření na ochranu obchodu a tento domácí výrobce soutěžil s dovozem z Číny, Jižní Koreje, Thajska a Japonska. Na tomto základě se dospělo k závěru, že úroveň hospodářské soutěže na trhu Saúdské Arábie je dostatečná.

               (38)

               Při šetření bylo rovněž zjištěno, že množství vyráběná a prodávaná na domácím trhu Saúdské Arábie byla v porovnání s celkovým objemem vývozu z Číny do Unie podle údajů Eurostatu reprezentativní.

               (39)

               Jak je uvedeno ve 45. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že prodej potrubních tvarovek saúdskoarabského výrobce na domácím trhu byl v průměru ztrátový. Nicméně bylo shledáno, že průměrné výrobní náklady jsou ve stejném rozmezí jako u výrobního odvětví Unie a auditované finanční výkazy byly sestaveny na základě „kontinuity činnosti“. Na tomto základě se dospělo k závěru, že společnost zůstane v dohledné budoucnosti životaschopná.

               (40)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že Saúdská Arábie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

         b)   Běžná hodnota

               (41)

               Informace od spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty použitelné na vyvážející výrobce v Číně.

               (42)

               V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem domácího prodeje pro spolupracujícího výrobce v Saúdské Arábii během období přezkumného šetření reprezentativní.

               (43)

               Objem domácího prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval alespoň 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku na vývoz do Unie během období přezkumného šetření. Celkový objem prodeje na vývoz byl stanoven na základě statistických údajů Eurostatu, jak je objasněno ve 31. bodě odůvodnění. Na tomto základě byl domácí prodej v Saúdské Arábii shledán reprezentativním.

               (44)

               Komise následně zkoumala, zda může být prodej obdobného výrobku na domácím trhu považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

               (45)

               Šetřením bylo zjištěno, že během dlouhého období byla vážená průměrná domácí prodejní cena nižší než vážené průměrné výrobní náklady. Proto nemohl být tento prodej považován za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku. V důsledku toho byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů, ke kterým byla připočtena přiměřená částka pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

               (46)

               V souladu s návětím čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly tyto náklady stanoveny na základě údajů od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné informace, pokud jde o skutečný zisk tohoto vyvážejícího výrobce, byla v souladu s čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení použita přiměřená úroveň zisku. Usoudilo se, že v kovodělném průmyslu je přiměřený zisk ve výši 5 %. Dumpingové rozpětí dosahovalo 136 %.

         c)   Vývozní cena

               (47)

               Vývozní cena byla založena na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení, tedy na porovnání statistik Eurostatu s informacemi, které poskytl žadatel ve své žádosti, s databází podle čl. 14 odst. 6 a s údaji získanými od spolupracujících dovozců, kteří nejsou ve spojení.

         d)   Srovnání

               (48)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu (námořní přeprava), pojištění a poplatky za celní odbavení, a sice na základě ověřených informací poskytnutých dovozci, kteří nejsou ve spojení.

         e)   Dumpingové rozpětí

               (49)

               Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné.

               (50)

               Na tomto základě činilo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením více než 136 %.

         3.3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

   a)   Předběžná poznámka

               (51)

               V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření zkoumala Komise pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, kdyby opatření neexistovala. Byly zkoumány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v Číně, chování čínského vývozu v jiných třetích zemích a atraktivita trhu Unie.

         b)   Výrobní kapacita a volná kapacita v Číně

               (52)

               Čínská výroba, výrobní kapacita a volná kapacita byly založeny na odhadech poskytnutých žadatelem. Na základě tohoto kritéria byl celkový objem výroby v Číně odhadnut na 435 000 tun a celková výrobní kapacita na 612 000 tun. Celková volná kapacita v Číně byla tedy odhadnuta na 177 000 tun, což představuje přibližně trojnásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Jak je vysvětleno v 53. až 56. bodě odůvodnění, velká část této volné kapacity by pravděpodobně byla přesměrována do Unie.

         c)   Chování čínského vývozu v jiných třetích zemích

               (53)

               Jelikož neexistují žádné veřejně dostupné informace a jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nemohla být stanovena úroveň průměrných čínských vývozních cen na trzích jiných třetích zemí. Čínští vyvážející výrobci se však dopustili nekalých obchodních praktik na trhu USA, kde jsou od roku 1992 v platnosti antidumpingová opatření proti potrubním tvarovkám. Na tomto základě a rovněž s přihlédnutím k minulým i současným dumpingovým praktikám na trhu Unie není žádný důvod se domnívat, že by čínští vývozci v blízké budoucnosti změnili své chování, pokud jde o vývozní ceny.

         d)   Atraktivita trhu Unie

               (54)

               Přestože byla uložena cla, čínští vyvážející výrobci zvýšili svůj objem vývozu do Unie a svůj podíl na trhu v Unii, což naznačuje trvalý zájem čínských vyvážejících výrobců na trhu Unie. To potvrzují i praktiky obcházení z minulosti, kdy docházelo k překládce potrubních tvarovek přes Tchaj-wan, Indonésii, Šrí Lanku a Filipíny (viz 2. bod odůvodnění).

               (55)

               I za předpokladu, že domácí spotřeba v Číně a v jiných třetích zemí by se mohla zvýšit, vysoká úroveň nadměrné výrobní kapacity v Číně do značné míry převyšuje celkovou spotřebu Unie a naznačuje, že kdyby opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci budou mít i nadále k dispozici významná množství pro vývoz na trh Unie. Vzhledem k tomu, že USA, tedy další velký trh pro potrubní tvarovky, zavedly přísná antidumpingová opatření týkající se dovozu potrubních tvarovek z Číny, je pravděpodobné, že kdyby opatření pozbyla platnosti, velký objem těchto volných kapacit bude přesměrován do Unie.

               (56)

               Vzhledem k minulým i současným dumpingovým praktikám čínských vyvážejících výrobců, které jsou vysvětleny v 50. bodě odůvodnění výše, a ke skutečnosti, že potrubní tvarovky z Číny podléhají antidumpingovým opatřením při dovozu na trh USA, se má za to, že trh Unie zůstane pro čínské vyvážející výrobce i nadále atraktivní.

         3.4.   Závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu

               (57)

               Šetřením bylo prokázáno, že čínský dovoz na trh Unie během období přezkumného šetření se nadále uskutečňoval za výrazně dumpingové ceny. Vzhledem ke značné dostupné volné kapacitě v Číně (téměř trojnásobek spotřeby v Unii), chování vývozu na trhu USA a atraktivitě trhu Unie dospěla Komise k závěru, že kdyby opatření byla zrušena, existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.

         4.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

   4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

               (58)

               Výrobní odvětví Unie nedoznalo žádných velkých strukturálních změn ve srovnání s obdobím šetření při posledním přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v 1. bodě odůvodnění. Obdobný výrobek vyrábělo během období přezkumného šetření 22 známých výrobců v Unii. Tyto společnosti představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (59)

               Celková výroba v Unii během období přezkumného šetření byla stanovena na 48 868 tun. Komise stanovila tento údaj na základě informací poskytnutých žadatelem, které byly křížově zkontrolovány s ověřenými údaji od společností zařazených do vzorku.

               (60)

               Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, do konečného vzorku byli vybráni tři výrobci/skupiny výrobců v Unii. Tyto společnosti/skupiny společností zařazené do vzorku představovaly 57 % výroby v Unii a 58 % prodeje v Unii (viz 13. bod odůvodnění výše). Vzorek byl shledán reprezentativním pro výrobní odvětví Unie.

         4.2.   Spotřeba v Unii

               (61)

               Komise stanovila spotřebu v Unii na základě i) objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, a to na základě údajů poskytnutých žadatelem, a ii) dovozu ze třetích zemí na základě údajů Eurostatu. Jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění, byly údaje vykázané v databázi čínské vývozní statistiky shledány nespolehlivými, a proto nebyly pro stanovení objemu vývozu z Číny použity.

               (62)

               Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                  Spotřeba v Unii (v tunách)

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Celková spotřeba v Unii

                           57 897

                           59 916

                           60 503

                           58 113

                              Index

                              100

                              103

                              104

                              100

                              Zdroj: Údaje od žadatele a Eurostatu.

               (63)

               Spotřeba se v letech 2012 a 2013 mírně zvýšila o 3 %, resp. o 4 % ve srovnání s úrovní v roce 2011 a dosáhla objemu 59 916 tun v roce 2012 a 60 503 tun v roce 2013. V období přezkumného šetření poklesla na o něco vyšší úroveň než v roce 2011, tedy na 58 113 tun. Celková spotřeba v Unii byla tedy v průběhu posuzovaného období stabilní.

         4.3.   Dovoz z dotčené země

   4.3.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

               (64)

               Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu. Celkový objem dovozu z Číny, jak je znázorněno v níže uvedené tabulce, zahrnuje dovoz potrubních tvarovek pocházejících z Číny a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín za účelem rozšíření opatření na dovoz odesílaný z těchto zemí, jak je uvedeno ve 2. bodě odůvodnění.

               (65)

               Dovoz z Číny do Unie se vyvíjel takto:

                  Tabulka 2

                  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Potrubní tvarovky pocházející z Číny

                           3 739

                           6 789

                           7 091

                           8 058

                           Potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín

                           1 051

                           1 168

                           1 342

                           1 377

                           Celkový objem dovozu z Číny

                           4 790

                           7 957

                           8 433

                           9 435

                              Index

                              100

                              166

                              176

                              197

                           Podíl na trhu

                           8 %

                           13 %

                           14 %

                           16 %

                              Zdroj: Eurostat.

               (66)

               Během posuzovaného období celkový objem dovozu z Číny postupně rostl a téměř se zdvojnásobil, a to z 4 790 tun v roce 2011 na 9 435 tun během období přezkumného šetření. Čínský podíl na trhu vykazoval stejný trend a v posuzovaném období se zdvojnásobil, a to z 8 % v roce 2011 na 16 % v období přezkumného šetření.

         4.3.2.   Ceny dovozu z dotčené země a cenové podbízení

               (67)

               Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Průměrná dovozní cena, jak je znázorněno v níže uvedené tabulce, zahrnuje potrubní tvarovky pocházející z Číny a potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 64. bodě odůvodnění. Průměrná cena dovozu z dotčené země do Unie se podle těchto údajů vyvíjela takto:

                  Tabulka 3

                  Dovozní ceny (EUR/tuna)

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Potrubní tvarovky pocházející z Číny

                           1 347

                           1 646

                           1 299

                           1 179

                           Potrubní tvarovky odesílané z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín

                           2 200

                           2 700

                           2 633

                           2 623

                           Čínský průměr

                           1 534

                           1 801

                           1 511

                           1 388

                              Index

                              100

                              117

                              98

                              90

                              Zdroj: Eurostat.

               (68)

               Průměrná dovozní cena během posuzovaného období značně kolísala. Nejprve tato cena vzrostla o 17 % z 1 534 EUR/tunu v roce 2011 na 1 801 EUR/tunu v roce 2012. Dovozní cena klesla v roce 2013 na 1 511 EUR/tunu a v období přezkumného šetření na 1 388 EUR/tunu. Celkově se dovozní cena během posuzovaného období snížila o 10 %.

               (69)

               Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním vážené průměrné prodejní ceny, kterou výrobci v Unii zařazení do vzorku účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie, upravené na úroveň ceny ze závodu a průměrné ceny dovozu z dotčené země účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovené na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přeprava zboží) na základě údajů Eurostatu s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

               (70)

               Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, jak je uvedeno ve 49. bodě odůvodnění, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z Číny. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Ukázal, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení činí 20,5 %.

         4.3.3.   Dovoz ze třetích zemí

               (71)

               V následující tabulce je znázorněn vývoj dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období do Unie, a to z hlediska objemu a podílu na trhu, jakož i z hlediska průměrné ceny tohoto dovozu.

                  Tabulka 4

                  Dovoz ze třetích zemí

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Dovoz ze třetích zemí

                           Objem v tunách

                           9 078

                           11 560

                           11 273

                           11 556

                              Index

                              100

                              127

                              124

                              127

                           Podíl na trhu

                           16 %

                           19 %

                           19 %

                           20 %

                           Průměrná cena (EUR/tuna)

                           2 596

                           2 473

                           2 584

                           2 442

                              Index

                              100

                              95

                              100

                              94

                              Zdroj: Eurostat.

               (72)

               Objem dovozu z jiných třetích zemí vzrostl z přibližně 9 078 tun v roce 2011 na přibližně 11 556 tun v období přezkumného šetření, tj. o 27 %. K tomuto zvýšení došlo zejména mezi lety 2011 a 2012, zatímco objem dovozu zůstal poté relativně stabilní až do konce období přezkumného šetření. Toto zvýšení se promítlo i do podílu tohoto dovozu na trhu, který vzrostl z 16 % v roce 2011 na 19 % v roce 2012 a od té doby zůstal relativně stabilní, pouze s mírným zvýšením na 20 % v období přezkumného šetření. Průměrná dovozní cena klesla o 5 % v roce 2012 a poté v roce 2013 o 5 % vzrostla. V období přezkumného šetření opět klesla o 6 %. Tyto ceny byly v průměru nižší než ceny výrobního odvětví Unie.

               (73)

               V období přezkumného šetření pocházel dovoz zejména z Vietnamu, Kambodže, Thajska a Izraele. Vývoj tohoto dovozu je znázorněn níže.

                  Tabulka 5

                  Objem dovozu (v tunách) z nejdůležitějších jiných třetích zemí

                           Objem dovozu podle jednotlivých zemí

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Vietnam

                           1 158

                           1 602

                           2 635

                           2 562

                              Index

                              100

                              138

                              228

                              221

                           Kambodža

                           0

                           0

                           365

                           1 368

                              Index

                              100

                              100

                              365

                              1 368

                           Thajsko

                           2 520

                           2 559

                           1 974

                           1 357

                              Index

                              100

                              102

                              78

                              54

                           Izrael

                           128

                           547

                           745

                           973

                              Index

                              100

                              427

                              582

                              760

                              Zdroj: Eurostat.

               (74)

               Dovoz z Vietnamu se v posuzovaném období zdvojnásobil a v období přezkumného šetření dosáhl objemu přibližně 2 562 tun. Dovoz z Thajska od roku 2011 výrazně poklesl (o 47 %) a v období přezkumného šetření dosáhl objemu 1 357 tun. Dovoz z Kambodže a Izraele v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl objemu 1 368 tun, resp. 973 tun.

         4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.4.1.   Obecné poznámky

               (75)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

               (76)

               Pro účely analýzy újmy Komise rozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum. Údaje se týkají všech známých výrobců v Unii. Komise posoudila mikroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a údajů týkajících se výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

               (77)

               Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

               (78)

               Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů vycházejí pouze z ověřených údajů od společností nebo skupin společností zařazených do vzorku.

         4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

   4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (79)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Objem výroby (v tunách)

                           53 797

                           54 951

                           54 572

                           48 868

                              Index

                              100

                              102

                              101

                              90

                           Výrobní kapacita (v tunách)

                           184 220

                           164 220

                           164 220

                           164 220

                              Index

                              100

                              89

                              89

                              89

                           Využití kapacity

                           29 %

                           33 %

                           33 %

                           29 %

                              Zdroj: Žádost.

               (80)

               Objem výroby zůstal mezi roky 2011 a 2013 poměrně stabilní, ale v období přezkumného šetření poklesl o 10 % na 48 868 tun.

               (81)

               Výrobní kapacita výrobců v Unii zůstala od roku 2012 na úrovni 164 220 tun poté, co v roce 2011 došlo ke snížení kapacity o 11 %. Vykázaná kapacita, která je uvedena v tabulce výše, vychází z teoretické maximální kapacity na základě 3 směn za den, 6 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně, což je v souladu s běžnými postupy v tomto výrobním odvětví a s metodou použitou v předchozích řízeních, jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění. Ve skutečnosti však výrobní odvětví pracuje jen na 2 směny denně, 5 dnů v týdnu a 48 týdnů ročně. Vykázaná kapacita proto nemusí nutně přesně odrážet skutečnou kapacitu v období přezkumného šetření.

               (82)

               Využití kapacity zůstalo během období přezkumného šetření na nízké úrovni ve výši 29 %. Využití kapacity se zvýšilo během posuzovaného období a v letech 2012 a 2013 dosáhlo úrovně 33 %. To odráží mírné zvýšení objemu výroby v těchto letech. Jak je vysvětleno v 81. bodě odůvodnění, nízká úroveň využití kapacity je částečně způsobena metodou pro výpočet celkové kapacity.

         4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

               (83)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Objem prodeje a podíl na trhu

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

                           44 030

                           40 399

                           40 797

                           37 121

                              Index

                              100

                              92

                              93

                              84

                           Podíl na trhu

                           76 %

                           67 %

                           67 %

                           64 %

                              Zdroj: Žádost.

               (84)

               Objem prodeje na trhu Unie poklesl v roce 2012 o 8 % ve srovnání s rokem 2011. Mírně vzrostl pouze v roce 2013 a v období přezkumného šetření opět klesl na úroveň 37 121 tun, tj. celkový objem prodeje poklesl ve srovnání s rokem 2011 o 16 %.

               (85)

               Pokles objemu prodeje výrobního odvětví Unie se odrazil na jeho podílu na trhu, který během posuzovaného období klesl o 12 procentních bodů, tj. ze 76 % v roce 2011 na 64 % v období přezkumného šetření.

         4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

               (86)

               Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 8

                  Zaměstnanost a produktivita

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Počet zaměstnanců

                           1 092

                           1 006

                           962

                           947

                              Index

                              100

                              92

                              88

                              86

                           Produktivita (v jednotkách na zaměstnance)

                           49

                           55

                           57

                           52

                              Index

                              100

                              112

                              116

                              106

                              Zdroj: Žádost.

               (87)

               V průběhu posuzovaného období počet zaměstnanců postupně klesl o 14 %, a sice z 1 092 zaměstnanců v roce 2011 na 947 zaměstnanců v období přezkumného šetření. Vzhledem k tomu, že výroba zůstala v letech 2012 a 2013 na stejné úrovni, produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená jako objem výroby (v tunách) na zaměstnanou osobu a rok, vzrostla v těchto letech o 12 %, resp. o 16 % ve srovnání s rokem 2011. V období přezkumného šetření produktivita v důsledku poklesu výroby klesla, ale převýšila úroveň z roku 2011 o 6 %.

         4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

   4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

               (88)

               Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 9

                  Prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (EUR/tunu)

                           2 774

                           2 902

                           2 808

                           2 892

                              Index

                              100

                              105

                              101

                              104

                           Jednotkové výrobní náklady (EUR/tunu)

                           3 081

                           3 100

                           3 042

                           3 118

                              Index

                              100

                              101

                              99

                              101

                              Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

               (89)

               Prodejní ceny v Unii zůstaly relativně stabilní nebo vykazovaly jen malé výkyvy. V roce 2012 se zvýšily o 5 %, v roce 2013 klesly o 4 % a v období přezkumného šetření opět vzrostly o 3 %. V průběhu posuzovaného období ceny celkově vzrostly o 4 %. Jednotkové výrobní náklady vykazovaly stejný trend, tedy nejprve v roce 2012 vzrostly, poté v roce 2013 klesly a v období přezkumného šetření opět vzrostly. Tyto výkyvy však byly jen mírné, v rozmezí 1–2 %. Celkově se jednotkové výrobní náklady během posuzovaného období zvýšily o 1 %. Mírně zvýšený růst prodejních cen v posuzovaném období proto umožnil zlepšení ziskovosti výrobců v Unii, jejich výsledky však během posuzovaného období zůstaly záporné, jak je uvedeno v 94. bodě odůvodnění.

         4.4.3.2.   Náklady práce

               (90)

               Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 10

                  Průměrné náklady práce na zaměstnance

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

                           53 347

                           54 409

                           55 868

                           55 715

                              Index

                              100

                              102

                              105

                              104

                              Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

               (91)

               Průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance měly během posuzovaného období mírně stoupající trend. Mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření vzrostly průměrné náklady práce na zaměstnance o 4 % na 55 715 EUR. Kvůli poplatkům vzniklým v souvislosti s ukončením smluv nepřineslo snížení počtu zaměstnanců o 14 % v posuzovaném období podnikům okamžité úspory.

         4.4.3.3.   Zásoby

               (92)

               Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 11

                  Zásoby

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Konečný stav zásob (v tunách)

                           6 657

                           6 851

                           6 807

                           5 749

                              Index

                              100

                              103

                              102

                              86

                           Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

                           22 %

                           21 %

                           29 %

                           21 %

                              Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

               (93)

               Konečný stav zásob se nejprve v roce 2012 mírně zvýšil, načež opět klesal, a sice od roku 2012 do roku 2013 o 1 % a od roku 2013 do období přezkumného šetření o 16 %. Celkově se zásoby v posuzovaném období snížily o 14 %. Ve srovnání s úrovní výroby se konečný stav zásob mezi rokem 2011 a obdobím přezkumného šetření snížil o jeden procentní bod.

         4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

               (94)

               Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 12

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                           2011

                           2012

                           2013

                           OPŠ

                           Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje)

                           – 11,2 %

                           – 5,5 %

                           – 8,3 %

                           – 9,1 %

                           Peněžní tok (v EUR)

                           – 7 791 330

                           – 518 192

                           – 2 540 656

                           – 1 790 761

                              Index

                              100

                              1 504

                              307

                              435

                           Investice (v EUR)

                           2 388 945

                           3 111 518

                           4 339 627

                           3 362 845

                              Index

                              100

                              130

                              182

                              141

                           Návratnost investic

                           – 21,4 %

                           – 18,8 %

                           – 13,6 %

                           – 15,3 %

                              Zdroj: Ověřené údaje od společností zařazených do vzorku.

               (95)

               Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

               (96)

               Během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Unie značné ztráty. V roce 2011 zaznamenalo výrobní odvětví ztrátu ve výši – 11,2 %, která se snížila na – 5,5 % v roce 2012 a v roce 2013 a v období přezkumného šetření se opět zvýšila na – 8,3 %, resp. – 9,1 %.

               (97)

               Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok zůstal během posuzovaného období záporný navzdory určitému zlepšení, zejména v roce 2012.

               (98)

               Investice vykazovaly rostoucí trend a týkaly se zlepšení bezpečnosti výrobního procesu, snížení spotřeby energie a zlepšení konkurenceschopnosti a kvality potrubních tvarovek. Investice vzrostly v roce 2012 a znovu v roce 2013, ale v období přezkumného šetření poklesly. Ve srovnání s rokem 2011 investice vzrostly o 30 % v roce 2012, o 82 % v roce 2013 a o 41 % v období přezkumného šetření. Tento nárůst investic se však nepromítl do pozitivní návratnosti investic, což je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost se pohybovala mezi – 21,4 % v roce 2011 a – 15,3 % v období přezkumného šetření.

         4.4.3.5.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (99)

               Dumpingové rozpětí zjištěné šetřením je značně vyšší než hodnota de minimis. Aktuální dumpingové rozpětí má na výrobní odvětví Unie zásadní dopad vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země.

               (100)

               Výrobní odvětví Unie se stále ještě zotavovalo z účinků předchozího dumpingu působícího újmu u dovozu potrubních tvarovek pocházejících z Ruska, Turecka, Korejské republiky a Malajsie.

         4.5.   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

               (101)

               Téměř všechny hlavní ukazatele újmy vykazovaly záporný trend. Objem výroby se během posuzovaného období snížil o 9 % a výrobní kapacita o 11 %. Odvětví Unie zůstalo během celého posuzovaného období ve významné ztrátě. Přestože se ztráty výrobního odvětví Unie mírně zlepšují, v období přezkumného šetření činily – 9,1 %. Kromě toho mělo výrobní odvětví Unie během posuzovaného období trvale negativní peněžní tok a zaměstnanost se snížila přibližně o 11 %. Nadto se prodej snížil o 16 % a podíl výrobců v Unii na trhu se snížil o 12 procentních bodů.

               (102)

               Zásoby během posuzovaného období vykázaly mírné zlepšení, jelikož se o 14 % snížily, a investice vzrostly o 41 %. Pro výrobce v Unii však byl nárůst investic nutností, mimo jiné proto, aby byli schopni soutěžit na trhu. Tento růst však sám o sobě nevylučuje existenci újmy a měl by být spíše vnímán jako součást pokračujícího procesu restrukturalizace tohoto výrobního odvětví Unie.

               (103)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         5.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

   5.1.   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv na ceny v případě zrušení opatření

               (104)

               V 57. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo k přetrvávání dumpingového dovozu z dotčené země.

               (105)

               Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie utrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu, která se projevila mimo jiné poklesem výroby, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti a trvale nedostatečným ziskem, jak je uvedeno ve 101. bodě odůvodnění.

               (106)

               I přes zavedení vysokých cel se objem dovozu z Číny během posuzovaného období významně zvýšil, a v důsledku toho se čínský podíl na trhu zdvojnásobil (viz 65. bod odůvodnění). Vzhledem k významným rozpětím cenového podbízení zjištěným v období přezkumného šetření zůstal tlak cen na trhu Unie stále velmi velký.

               (107)

               Kromě toho, jak je zmíněno výše v 52. bodě odůvodnění, dostupná volná výrobní kapacita v Číně představovala během období přezkumného šetření téměř trojnásobek spotřeby v Unii. Kdyby tedy byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že velké objemy dotčeného výrobku proniknou na trh Unie.

               (108)

               S ohledem na cenové chování vyvážejících výrobců z dotčené země v minulosti a v současné době se očekává pokračování dovozu za dumpingové ceny, který cenovým podbízením významně poškodí ceny výrobního odvětví Unie. Dumpingový dovoz by měl nepochybně negativní dopad na výrobní odvětví Unie. Vyvolal by ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie, což by přispělo ke zhoršení finančních výsledků výrobního odvětví Unie. Tento dovoz by nadále přebíral podíl na trhu Unie na úkor výrobního odvětví Unie. To by vedlo k dalšímu snížení využití kapacity výrobního odvětví Unie, což je jedním ze zásadních činitelů, jež přispěly k negativním výsledkům výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

               (109)

               Komise proto dospěla k závěru, že zrušení platných opatření by s největší pravděpodobností vedlo k přetrvávání újmy pro výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

         6.   ZÁJEM UNIE

               (110)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči Číně nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

               (111)

               Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

               (112)

               Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti přetrvávání újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie opatření zachovat.

         6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (113)

               Platná antidumpingová opatření nezabránila dumpingovému dovozu ve vstupu na trh Unie a výrobní odvětví Unie utrpělo během posuzovaného období podstatnou újmu.

               (114)

               Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. Výsledkem úsilí o racionalizaci výrobního procesu a zlepšení konkurenceschopnosti a kvality bylo zvýšení produktivity (o 6 %) a snížení výrobní kapacity (o 11 %) v období přezkumného šetření. Výsledky se projevily též v oblasti investic (viz 98. bod odůvodnění). Zisková vývozní činnost výrobního odvětví Unie zaznamenala pozitivní vývoj a prokázala svou konkurenceschopnost na trzích třetích zemí (vývoz výrobců zařazených do vzorku vzrostl za posuzované období o 10 %).

               (115)

               Kdyby opatření pozbyla platnosti, pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z dotčené země by ještě více zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. Tento příliv by pravděpodobně způsobil, mimo jiné, další ztrátu podílu na trhu, pokles prodejních cen, nižší využití kapacity a celkově další vážné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

               (116)

               Komise tedy dospěla k závěru, že zachování antidumpingových opatření vůči Číně je v zájmu výrobního odvětví Unie.

         6.2.   Zájem dovozců a uživatelů, kteří nejsou ve spojení

               (117)

               Při současném šetření spolupracovalo dvanáct dovozců, ale pouze šest z nich vykázalo dovoz potrubních tvarovek z dotčené země. Byl vybrán vzorek tří dovozců, kteří představovali 15 % celkového dovozu z Číny v období přezkumného šetření. Dotčený výrobek představoval v průměru pouze 10 % jejich celkového prodeje. Jejich obchodní činnost týkající se dotčeného výrobku byla zisková. Na tomto základě neměla platná opatření na ověřené dovozce významný dopad.

               (118)

               Šetřením bylo rovněž zjištěno, že dovozci i nadále dováželi dotčený výrobek v podstatném objemu, který se během posuzovaného období dokonce zvýšil. Ze stejných důvodů je nepravděpodobné, že by zachování opatření způsobilo zhoršení jejich hospodářské situace v budoucnosti.

               (119)

               Žádný z uživatelů při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil. Zdá se, že nedostatečná spolupráce rovněž potvrzuje závěry, k nimž se dospělo v původním šetření, a sice že potrubní tvarovky představují jen velmi malou část jejich celkových výrobních nákladů a že se nezdá, že by platná opatření způsobila ztrátu jejich konkurenceschopnosti.

         6.3.   Závěr ohledně zájmu Unie

               (120)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody proti prodloužení platnosti antidumpingových opatření.

         7.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (121)

               Z výše uvedených úvah vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých potrubních tvarovek pocházejících z Číny měla být zachována.

               (122)

               V důsledku toho by mělo rovněž zůstat zachováno rozšíření opatření týkajících se dotčeného výrobku pocházejícího z Číny na dovoz zasílaný z Tchaj-wanu (14), Indonésie (15), Šrí Lanky (16) a Filipín (17), bez ohledu na to, zda je prohlášen za pocházející z Tchaj-wanu, Indonésie, Šrí Lanky a Filipín, či nikoli.

               (123)

               Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 základního nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu potrubních tvarovek (jiných než litých tvarovek, přírub a tvarovek se závitem) ze železa nebo oceli (nikoli však nerezavějící oceli) o maximálním vnějším průměru nepřesahujícím 609,6 mm, používaných ke svařování natupo nebo jiným účelům, v současnosti kódů KN ex 7307 93 11, ex 7307 93 19 a ex 7307 99 80 (kódy TARIC 7307931191, 7307931193, 7307931194, 7307931195, 7307931199, 7307931991, 7307931993, 7307931994, 7307931995, 7307931999, 7307998092, 7307998093, 7307998094, 7307998095 a 7307998098), pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Země

               Společnost

               Celní sazba (%)

               Doplňkové kódy TARIC

               Čína

               Všechny společnosti

               58,6

               —

         3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. října 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 584/96 ze dne 11. března 1996 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Chorvatska a Thajska a o konečném výběru prozatímně uloženého cla (Úř. věst. L 84, 3.4.1996, s. 1).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 803/2009 ze dne 27. srpna 2009 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Úř. věst. L 233, 4.9.2009, s. 1).

      (4)  Nařízení Rady (ES) č. 964/2003 ze dne 2. června 2003 o uložení konečných antidumpingových cel z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu či nikoliv (Úř. věst. L 139, 6.6.2003, s. 1).

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 2052/2004 ze dne 22. listopadu 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných z Indonésie, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející z Indonésie či nikoliv (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 4).

      (6)  Nařízení Rady (ES) č. 2053/2004 ze dne 22. listopadu 2004 o rozšíření konečného antidumpingového cla uloženého nařízením (ES) č. 964/2003 na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli odesílaných ze Srí Lanky, bez ohledu na to, zda jsou prohlášeny za pocházející ze Srí Lanky či nikoliv (Úř. věst. L 355, 1.12.2004, s. 9).

      (7)  Nařízení Rady (ES) č. 655/2006 ze dne 27. dubna 2006, kterým se konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 964/2003 z dovozu potrubních tvarovek ze železa nebo oceli z Čínské lidové republiky rozšiřuje na dovoz potrubních tvarovek ze železa nebo oceli zasílaných z Filipín, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Filipín (Úř. věst. L 116, 29.4.2006, s. 1).

      (8)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 78/2013 ze dne 17. ledna 2013, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Ruska a Turecka (Úř. věst. L 27, 29.1.2013, s. 1).

      (9)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1283/2014 ze dne 2. prosince 2014 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Korejské republiky a Malajsie po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (Úř. věst. L 347, 3.12.2014, s. 17).

      (10)  Úř. věst. C 297, 4.9.2014, s. 12.

      (11)  Úř. věst. C 366, 14.12.2013, s. 35.

      (12)  Úř. věst. C 295, 3.9.2014, s. 6.

      (13)  Nařízení Rady (ES) č. 803/2009 ze dne 27. srpna 2009 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých potrubních tvarovek ze železa nebo oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a potrubních tvarovek odesílaných z Tchaj-wanu, ať už jsou prohlášené za pocházející z Tchaj-wanu, či nikoliv, a o zrušení osvobození uděleného společnostem Chup Hsin Enterprise Co. Ltd. a Nian Hong Pipe Fittings Co. Ltd. (Úř. věst. L 233, 4.9.2009, s. 1).

      (14)  Nařízení (ES) č. 964/2003.

      (15)  Nařízení (ES) č. 2052/2004.

      (16)  Nařízení (ES) č. 2053/2004.

      (17)  Nařízení (ES) č. 655/2006..


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1630 ze dne 9. září 2016, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy k uplatnění přechodného opatření na podmodul akciového rizika v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES (Text s významem pro EHP)

text:
               10.9.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 243/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1630
   ze dne 9. září 2016,
   kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy k uplatnění přechodného opatření na podmodul akciového rizika v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES ze dne 25. listopadu 2009 o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (1), a zejména na čl. 308b odst. 13 šestý pododstavec uvedené směrnice,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Má-li být umožněno uplatňovat přechodné opatření uvedené v čl. 308b odst. 13 směrnice 2009/138/ES, měly by být pojišťovny a zajišťovny s to vůči svým orgánům dohledu prokázat, že k nákupu akcií, které jsou předmětem přechodného opatření, došlo do 1. ledna 2016 včetně. Za tímto účelem by měly pojišťovny a zajišťovny pomocí určitých postupů zajistit řádnou identifikaci a zdokumentování těchto akcií.

               (2)

               V zájmu jednotných podmínek a náležité kontroly uplatňování uvedeného přechodného opatření by měly pojišťovny a zajišťovny uchovávat záznamy o změnách, které hodnotu akcií, jež jsou předmětem tohoto přechodného opatření, ovlivňují. Uvedené záznamy by měly za účelem identifikace předmětných akcií také aktualizovat, kdykoli provádějí výpočet solventnostního kapitálového požadavku podle standardního vzorce.

               (3)

               Pro případ, že se jedná o akcie, jež jsou drženy prostřednictvím subjektů kolektivního investování a jiných investic nabízených ve formě fondů, a že nelze uplatnit přístup se zohledněním, upravuje čl. 173 odst. 2 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 (2) metodiku, podle níž je identifikována hodnota akcií nakoupených před 1. lednem 2016, v důsledku čehož není nutné sledovat, ke kterému datu byly tyto akcie nakoupeny. Předmětem identifikace a zdokumentování by u těchto subjektů kolektivního investování a jiných investic nabízených ve formě fondů mělo být datum nákupu jejich podílových jednotek a podílů.

               (4)

               Pojišťovny a zajišťovny by měly ve svých záznamech evidovat datum nákupu akcií, podílových jednotek a podílů, na něž se přechodné opatření uplatní. Dále by měly orgánům dohledu na žádost předložit komplexní dokumentaci a údaje za účelem kontroly, zda jsou k uplatnění přechodného opatření splněny podmínky.

               (5)

               Pokud pojišťovny a zajišťovny prodají akcie, podílové jednotky nebo podíly uvedené v článku 173 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a následně po 1. lednu 2016 provedou zpětný odkup akcií, podílových jednotek nebo podílů téhož druhu, pak hodnota akcií, které jsou předmětem přechodného opatření, se oproti hodnotě původně identifikované sníží. Postupy, jež pojišťovny a zajišťovny uplatňují, by tudíž měly zajistit, aby akcie, na něž se přechodné opatření vztahuje i nadále poté, co k takovémuto prodeji a následném nákupu akcií, podílových jednotek či podílů dojde, bylo možno od všech ostatních akcií, podílových jednotek a podílů odlišit.

               (6)

               Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem, jejž Komisi předložil Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění.

               (7)

               O návrhu prováděcích technických norem, z něhož toto nařízení vychází, Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění uskutečnil otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti pojištění a zajištění zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 (3),

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Je-li váha pro standardní parametr uvedený v čl. 308b odst. 13 písm. b) prvním pododstavci směrnice 2009/138/ES nižší než 100 %, vedou pojišťovny a zajišťovny záznamy o akciích uvedených v článku 173 nařízení v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 a o datu jejich nákupu. Jsou-li tyto akcie drženy v rámci subjektu kolektivního investování nebo jiných investic nabízených ve formě fondů a nelze-li uplatnit přístup se zohledněním, vedou pojišťovny a zajišťovny záznamy pouze o těch podílových jednotkách a podílech subjektů kolektivního investování a jiných investic nabízených ve formě fondů, na něž se použije čl. 173 odst. 2, a o datu jejich nákupu.
   2.   K těmto akciím, podílovým jednotkám a podílům předloží pojišťovny a zajišťovny orgánu dohledu na jeho žádost veškeré nezbytné informace a doklad o datu jejich nákupu.
   3.   Záznamy dle odstavce 1 je nutno aktualizovat, kdykoli pojišťovna či zajišťovna provede výpočet solventnostního kapitálového požadavku za pomoci přechodného opatření uvedeného v čl. 308b odst. 13 směrnice 2009/138/ES.
   4.   Pokud pojišťovny a zajišťovny prodají akcie, podílové jednotky nebo podíly uvedené v odstavci 1, jež byly zakoupeny do 1. ledna 2016 včetně, a pokud následně po 1. lednu 2016 nakoupí akcie, podílové jednotky nebo podíly téhož druhu, pak zajistí, aby zbývající akcie, podílové jednotky a podíly zakoupené do 1. ledna 2016 včetně bylo možno identifikovat v souladu s odstavcem 1.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 9. září 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 335, 17.12.2009, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) 2015/35 ze dne 10. října 2014, kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/138/ES o přístupu k pojišťovací a zajišťovací činnosti a jejím výkonu (Solventnost II) (Úř. věst. L 12, 17.1.2015, s. 1).

      (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/79/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 48).


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2015/869 ze dne 5. června 2015, kterým se provádí nařízení (EU) č. 208/2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině

text:
               6.6.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 142/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/869
   ze dne 5. června 2015,
   kterým se provádí nařízení (EU) č. 208/2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 208/2014 ze dne 5. března 2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 5. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 208/2014.

               (2)

               Dne 5. března 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/364 (2), jež stanoví, že použitelnost omezujících opatření stanovených v rozhodnutí Rady 2014/119/SZBP (3) má skončit v případě čtrnácti osob dne 6. března 2016 a v případě čtyř osob dne 6. června 2015.

               (3)

               Dne 5. června 2015 přijala Rada rozhodnutí (SZBP) 2015/876 (4) stanovící, že u jedné z těchto čtyř osob se mají omezující opatření uplatňovat do 6. října 2015 a u dvou z nich do 6. března 2016. Kromě toho bylo aktualizováno odůvodnění vztahující se k těmto osobám.

               (4)

               Ze seznamu právnických a fyzických osob, orgánů a subjektů, na něž se vztahují omezující opatření, obsaženého v příloze I nařízení (EU) č. 208/2014, by měla být vypuštěna jedna osoba.

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (EU) č. 208/2014 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 5. června 2015.

            Za Radu

            předseda

         E. RINKĒVIČS

      (1)  Úř. věst. L 66, 6.3.2014, s. 1.

      (2)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/364 ze dne 5. března 2015, kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (Úř. věst. L 62, 6.3.2015, s. 25).

      (3)  Rozhodnutí Rady 2014/119/SZBP ze dne 5. března 2014 o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (Úř. věst. L 66, 6.3.2014, s. 26).

      (4)  Rozhodnutí Rady (SZBP) 2015/876 ze dne 5. června 2015, kterým se mění rozhodnutí 2014/119/SZBP o omezujících opatřeních vůči některým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci na Ukrajině (viz strana 30 v tomto čísle Úředního věstníku).

      PŘÍLOHA

                  1)

                  Ze seznamu obsaženého v příloze I nařízení (EU) č. 208/2014 se s účinkem ode dne 6. června 2015 vypouští tato osoba:
                  položka č. 8 – Viktor Viktorovych Yanukovych (Віктор Вікторович Янукович) (syn bývalého prezidenta)

                  2)

                  Údaje o následujících osobách uvedené v příloze I nařízení (EU) č. 208/2014 se nahrazují těmito údaji:

                              4.

                              Olena Leonidivna Lukash (Олена Леонідівна Лукаш), Elena Leonidovna Lukash (Елена Леонидовна Лукаш)

                              narozena dne 12. listopadu 1976 v Rîbniți (Moldavsko), bývalá ministryně spravedlnosti

                              Osoba vyšetřovaná ukrajinskými orgány pro zapojení do zpronevěry veřejných prostředků.

                              6.3.2014

                              10.

                              Serhii Petrovych Kliuiev (Сергій Петрович Клюєв), Serhiy Petrovych Klyuyev

                              narozen dne 19. srpna 1969 v Doněcku; bratr Andrije Kljujeva; podnikatel

                              Osoba vyšetřovaná ukrajinskými orgány pro zapojení do zpronevěry veřejných prostředků. Osoba spojená s označenou osobou (Andrijem Petrovičem Kljujevem), proti níž ukrajinské orgány vedou trestní řízení z důvodu zneužití veřejných prostředků nebo majetku.

                              6.3.2014

                              13.

                              Dmytro Volodymyrovych Tabachnyk (Дмитро Володимирович Табачник)

                              narozen dne 28. listopadu 1963 v Kyjevě; bývalý ministr školství a vědy

                              Osoba vyšetřovaná ukrajinskými orgány pro zapojení do zpronevěry veřejných prostředků.

                              6.3.2014


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1150/2012 ze dne 4. prosince 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               5.12.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 333/43

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1150/2012
   ze dne 4. prosince 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. prosince 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  41,5

                  MA

                  54,9

                  TN

                  81,9

                  TR

                  68,5

                  ZZ

                  61,7

                  0707 00 05

                  AL

                  59,9

                  MA

                  133,1

                  TR

                  104,1

                  ZZ

                  99,0

                  0709 93 10

                  MA

                  120,6

                  TR

                  93,3

                  ZZ

                  107,0

                  0805 10 20

                  AR

                  49,7

                  ZA

                  62,1

                  ZW

                  52,1

                  ZZ

                  54,6

                  0805 20 10

                  MA

                  69,8

                  ZZ

                  69,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  CN

                  71,1

                  HR

                  85,6

                  MA

                  95,7

                  TR

                  82,4

                  ZZ

                  83,7

                  0805 50 10

                  TR

                  76,9

                  ZZ

                  76,9

                  0808 10 80

                  MK

                  39,5

                  US

                  125,2

                  ZA

                  214,1

                  ZZ

                  126,3

                  0808 30 90

                  CN

                  33,5

                  TR

                  112,1

                  US

                  160,6

                  ZZ

                  102,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/923 ze dne 10. června 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               11.6.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 154/25

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/923
   ze dne 10. června 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 10. června 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  136,7

                  TR

                  69,0

                  ZZ

                  102,9

                  0709 93 10

                  TR

                  145,6

                  ZZ

                  145,6

                  0805 50 10

                  AR

                  175,8

                  IL

                  134,0

                  MA

                  106,8

                  TR

                  157,0

                  ZA

                  179,9

                  ZZ

                  150,7

                  0808 10 80

                  AR

                  121,5

                  BR

                  107,0

                  CL

                  135,0

                  CN

                  102,3

                  NZ

                  149,7

                  US

                  180,4

                  UY

                  107,2

                  ZA

                  123,6

                  ZZ

                  128,3

                  0809 10 00

                  TR

                  269,1

                  ZZ

                  269,1

                  0809 29 00

                  TR

                  527,5

                  US

                  888,6

                  ZZ

                  708,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 367/2014 ze dne 10. dubna 2014 , kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF

text:
               11.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 108/13

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 367/2014
   ze dne 10. dubna 2014,
   kterým se stanoví čistý zůstatek pro výdaje EZZF
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 16 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 16 odst. 1 nařízení (EU) č. 1306/2013 tvoří roční strop výdajů Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) maximální částky stanovené podle nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 (2), Příloha I, dílčí strop pro výdaje související s trhem a přímé platby.

               (2)

               Ustanovení čl. 10c odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (3) stanoví, že částky vyplývající z dobrovolné úpravy uvedené v čl. 10b odst. 5 uvedeného nařízení a z uplatnění článku 136 uvedeného nařízení musí být pro rozpočtový rok 2014 uvolněny pro Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV).

               (3)

               Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/146/EU (4) stanoví částku vyplývající z uplatňování dobrovolné úpravy ve Spojeném království pro kalendářní rok 2013. Tato částka by měla být v roce 2014 uvolněna pro EZFRV.

               (4)

               Ustanovení článku 136 nařízení (ES) č. 73/2009 stanoví, že členským státům bylo umožněno se do 1. srpna 2009 rozhodnout, že místo využití čl. 69 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení převedou z rozpočtového roku 2011 částku vypočtenou podle čl. 69 odst. 7 uvedeného nařízení na podporu Unie v rámci programů rozvoje venkova a financování z prostředků EZFRV. Částky dostupné pro převod jsou vypočteny a stanoveny v příloze III nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 (5).

               (5)

               Ustanovení článku 136b nařízení (ES) č. 73/2009 vloženého nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 (6) stanoví, že členské státy, které v souladu s článkem 136 nařízení (ES) č. 73/2009 rozhodly, že z rozpočtového roku 2011 uvolní určitou částku pro účely podpory Unie v rámci programů rozvoje venkova a financování z prostředků EZFRV, tyto částky podle přílohy VIIIa uvedeného nařízení vložené nařízením (EU) č. 1310/2013 uvolní pro účely programů rozvoje venkova a financování z prostředků EZFRV i pro rozpočtový rok 2015.

               (6)

               Proto se částky stanovené v příloze VIIIa nařízení (ES) č. 73/2009 pro Německo a Švédsko uvolní pro účely programů rozvoje venkova a financování z prostředků EZFRV i pro rozpočtový rok 2015.

               (7)

               Ustanovení čl. 66 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (7) stanoví, že v členských státech, které uplatnily čl. 4 odst. 1 první pododstavec nařízení Rady (ES) č. 637/2008 (8), se příslušný roční rozpočet dostupný podle čl. 5 odst. 1 uvedeného nařízení převede s účinkem ode dne 1. ledna 2014 do EZFRV. Řecko uplatnilo čl. 4 odst. 1 první pododstavec nařízení (ES) č. 637/2008.

               (8)

               Je proto vhodné stanovit čistý zůstatek, který má být uvolněn pro výdaje EZZF pro rozpočtové roky 2014 až 2020. V zájmu přehlednosti by částky uvolňované do EZFRV měly být také zveřejněny,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Čistý zůstatek pro výdaje Evropského zemědělského záručního fondu (EZZF) i částky uvolňované pro rozpočtové roky 2014 až 2020 pro Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) podle čl. 10c odst. 2, článků 136 a 136b nařízení (ES) č. 73/2009 a čl. 66 odst. 1 nařízení (EU) č. 1307/2013 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 10. dubna 2014.

            Za Komisi

            předseda

         José Manuel BARROSO

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

      (2)  Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce a kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005, (ES) č. 247/2006 a (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16).

      (4)  Prováděcí rozhodnutí Komise 2013/146/EU ze dne 20. března 2013, kterým se stanoví částka vyplývající z uplatňování dobrovolné úpravy ve Spojeném království pro kalendářní rok 2013 (Úř. věst. L 82, 22.3.2013, s. 58).

      (5)  Nařízení Komise (ES) č. 1120/2009 ze dne 29. října 2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu jednotné platby podle hlavy III nařízení Rady (ES) č. 73/2009, kterým se stanoví společná pravidla pro režimy přímých podpor v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce (Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 1).

      (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1310/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013, pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, (EU) č. 1306/2013 a (EU) č. 1308/2013, pokud jde o jejich použití v roce 2014 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 865).

      (7)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).

      (8)  Nařízení Rady (ES) č. 637/2008 ze dne 23. června 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 1782/2003 a zavádí národní programy restrukturalizace odvětví bavlny (Úř. věst. L 178, 5.7.2008, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  (v milionech EUR)

                  Rozpočtový rok

                  Částky vyčleněné pro EZFRV

                  Čistý zůstatek pro výdaje EZZF

                  Článek 10b nařízení (ES) č. 73/2009

                  Článek 136 nařízení (ES) č. 73/2009

                  Článek 136b nařízení (ES) č. 73/2009

                  Článek 66 nařízení (EU) č. 1307/2013

                  2014

                  296,3

                  51,6

                  4,0

                  43 778,1

                  2015

                  51,6

                  4,0

                  44 312,4

                  2016

                  4,0

                  44 624,0

                  2017

                  4,0

                  44 859,0

                  2018

                  4,0

                  44 885,0

                  2019

                  4,0

                  44 912,0

                  2020

                  4,0

                  44 937,0


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 678/2012 ze dne 16. července 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Szőregi rózsatő (CHZO))

text:
               25.7.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 198/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 678/2012
   ze dne 16. července 2012
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Szőregi rózsatő (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Szőregi rózsatő“ předložená Maďarskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem a podle čl. 17 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. července 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (2)  Úř. věst. C 310, 22.10.2011, s. 17.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty uvedené v příloze II nařízení:

         Třída 3.5   Květiny a okrasné rostliny

      MAĎARSKO
      Szőregi rózsatő (CHZO)


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/383 ze dne 1. března 2017, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (CHOP))

text:
               7.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 59/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/383
   ze dne 1. března 2017,
   kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Prosciutto Veneto Berico-Euganeo (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Prosciutto Veneto Berico-Euganeo“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1107/96 (2).

               (2)

               Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3).

               (3)

               Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Prosciutto Veneto Berico-Euganeo“ (CHOP) se schvaluje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 1. března 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1107/96 ze dne 12. června 1996 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 148, 21.6.1996, s. 1).

      (3)  Úř. věst. C 418, 12.11.2016, s. 5.