title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/464 ze dne 26. března 2020, kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy poskytovat (Text s významem pro EHP)

text:
                  31.3.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 98/2

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/464
         ze dne 26. března 2020,
         kterým se stanoví některá prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848, pokud jde o doklady potřebné ke zpětnému uznání období pro účely přechodu, produkci ekologických produktů a informace, jež mají členské státy poskytovat
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/848 ze dne 30. května 2018 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 834/2007, (1) a zejména na čl. 10 odst. 6, čl. 14 odst. 3, čl. 15 odst. 3, čl. 16 odst. 3, čl. 17 odst. 3 a čl. 26 odst. 7 písm. d) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Kapitola III nařízení (EU) 2018/848 stanoví obecná pravidla produkce pro ekologické produkty, zatímco podrobná pravidla produkce jsou stanovena v příloze II uvedeného nařízení. V zájmu zajištění harmonizovaných podmínek pro provádění uvedeného nařízení by mělo být stanoveno několik doplňujících pravidel.

                     (2)

                     Přechod na ekologický způsob produkce vyžaduje určitá období na přizpůsobení všech používaných prostředků. Požadované přechodné období začíná nejdříve poté, co zemědělec nebo hospodářský subjekt produkující řasy nebo živočichy pocházející z akvakultury oznámí svoji činnost příslušným orgánům. Předcházející období může být ve výjimečných případech a za určitých podmínek zpětně uznáno za součást přechodného období. Je třeba upřesnit, které dokumenty mají být předloženy příslušným orgánům za účelem zpětného uznání předcházejícího období.

                     (3)

                     Aby se zajistilo dodržování vysoké úrovně dobrých životních podmínek zvířat při respektování jejich druhově specifických potřeb v ekologické živočišné produkci, je nezbytné stanovit intenzitu chovu, minimální rozlohu vnitřních a venkovních ploch a jejich parametry, jakož i technické požadavky a parametry týkající se budov a otevřených prostranství pro skot, ovce, kozy, koňovité, jelenovité, prasata, drůbež a králíky. Dále je také třeba stanovit minimální období, která mají být dodržována v případě krmení sajících zvířat přednostně mateřským mlékem.

                     (4)

                     Aby se zajistilo dodržování vysoké úrovně dobrých životních podmínek zvířat při respektování jejich druhově specifických potřeb v oblasti ekologické produkce akvakultury, je rovněž nezbytné stanovit pravidla pro jednotlivé druhy nebo jednotlivé skupiny druhů, pokud jde o intenzitu chovu a charakteristiky produkčních systémů a systémy pro oddělení chovů od okolního prostředí v případě živočichů pocházejících z akvakultury.

                     (5)

                     Zpracované ekologické produkty by měly být produkovány za použití takových zpracovatelských metod, které zaručují zachování ekologických charakteristických rysů a vlastností produktů ve všech fázích ekologické produkce. S ohledem na velký počet technik používaných při zpracování potravinových produktů v ekologické produkci nelze vytvořit úplný seznam všech povolených technik. Proto by při zpracování potravinových produktů v ekologické produkci měly být zpravidla považovány za povolené techniky, které splňují zásady a příslušná pravidla produkce stanovená v nařízení (EU) 2018/848.

                     (6)

                     V případě některých technik používaných při zpracování konkrétních produktů ekologického zemědělství se však názory členských států mohou lišit, pokud jde o soulad techniky se zásadami a příslušnými pravidly produkce stanovenými v nařízení (EU) 2018/848 pro produkci konkrétních výrobků. V těchto případech je nezbytné stanovit pravidla pro způsoby, jakými může být technika posuzována, a pokud se potvrdí, že splňuje zmíněné zásady a pravidla produkce, může ji Komise v příslušných případech a za určitých podmínek povolit pro produkci konkrétních potravinových výrobků.

                     (7)

                     K výrobě počáteční a pokračovací kojenecké výživy a obilných příkrmů a potravin pro malé děti podle čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 (2) mohou být potřebné techniky založené na ionexových a adsorpčních pryskyřicích, aby byly splněny požadavky na složení stanovené v uvedeném nařízení a v aktech přijatých ohledně dotčených produktů na základě čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení nebo u produktů, na které se vztahuje směrnice Komise 2006/125/ES (3). Pro tyto kategorie produktů je třeba používání ionexových a adsorpčních technik povolit.

                     (8)

                     Podobně jako v případě technik povolených k používání při zpracování potravinových produktů se nesmějí používat techniky, které navracejí vlastnosti ztracené během zpracování a skladování ekologických krmiv, které napravují následky nedbalosti při zpracování ekologických krmiv nebo které mohou být jinak zavádějící, pokud jde o pravou povahu produktů určených k uvedení na trh jako ekologická krmiva.

                     (9)

                     S ohledem na velký počet technik používaných při zpracování konkrétních krmiv v ekologické produkci nelze vytvořit úplný seznam všech povolených technik. Proto by při zpracování krmiv v ekologické produkci měly být zpravidla povoleny techniky, které splňují zásady a příslušná pravidla produkce stanovená v nařízení (EU) 2018/848.

                     (10)

                     V případě některých technik používaných při zpracování konkrétních krmiv ekologického zemědělství se však názory členských států mohou lišit, pokud jde o soulad techniky se zásadami a příslušnými pravidly produkce stanovenými v nařízení (EU) 2018/848. V těchto případech je nezbytné stanovit pravidla pro způsoby, jakými může být technika posuzována, a pokud se potvrdí, že splňuje uvedené zásady a příslušná pravidla produkce, může ji Komise v příslušných případech a za určitých podmínek povolit pro produkci konkrétních krmiv.

                     (11)

                     V ekologické produkci je třeba používat ekologický rozmnožovací materiál rostlin, ekologicky chovaná zvířata a ekologicky chované mladé jedince pocházející z akvakultury. Aby jednotlivé členské státy podpořily ekologické hospodářské subjekty při hledání informací o dostupnosti, měly by mít zavedeny systémy, jež ekologickým hospodářským subjektům, které uvádějí na trh ekologický rozmnožovací materiál rostlin a rozmnožovací materiál rostlin z přechodného období, ekologicky chovaná zvířata či ekologicky chované mladé jedince pocházející z akvakultury, umožňují zveřejňovat informace o jejich nabídce. Zejména by měly být veřejně přístupné podrobné informace o těch druzích, které mohou dodávat v dostatečném množství a v přiměřené lhůtě. Členské státy by měly jednou za rok poskytnout Komisi souhrn těchto informací, jakož i informace o výjimkách udělených v případě nedostatečné dostupnosti.

                     (12)

                     Ze shromažďování a výměny údajů o ekologickém rozmnožovacím materiálu rostlin a rozmnožovacím materiálu rostlin z přechodného období jsou vyloučeny semenáčky. Proto je za účelem zajištění harmonizovaného přístupu vhodné stanovit definici semenáčků.

                     (13)

                     Za účelem uspokojení nutričních potřeb mladé drůbeže a prasat do 35 kg v podobě určitých bílkovinných složek mohou členské státy povolit používání konvenčního bílkovinného krmiva pro drůbež a prasata, a to za přísných podmínek a do 31. prosince 2025. Za účelem postupného zrušení těchto příslušných výjimek a pro účely čl. 53 odst. 6 písm. c) nařízení (EU) 2018/848 by Komise měla sledovat jejich používání s ohledem na vývoj dostupnosti na trhu s ekologickými bílkovinnými krmivy. Za tímto účelem by Komise měla vypracovat cílený dotazník a členské státy by měly Komisi tento dotazník každoročně předkládat vyplněný, přičemž v něm shrnou patřičné informace shromážděné v souvislosti s dostupností ekologických bílkovinných krmiv a s povoleními udělenými chovatelům drůbeže a prasat pro používání konvenčních bílkovinných krmiv.

                     (14)

                     Členské státy rovněž mohou zřídit podobný systém informací o dostupnosti v souvislosti s plemeny a liniemi přizpůsobenými ekologické produkci nebo s ekologicky chovanými kuřicemi. Vzhledem k možnému postupnému zrušení výjimek pro využívání konvenčně chovaných zvířat či kuřic je důležité shromažďovat údaje o dostupnosti plemen a linií z ekologického chovu, jež jsou konkrétně vybrány s ohledem na ekologické zásady a cíle. Proto je nutné stanovit podrobnosti pro harmonizované údaje, které mají členské státy vykazovat Komisi a ostatním členským státům.

                     (15)

                     Hospodářské subjekty, které chovají hospodářská zvířata v souladu s nařízením Rady (ES) č. 834/2007 (4) a s nařízením Komise (ES) č. 889/2008 (5), budou muset své produkční systémy upravit tak, aby vyhovovaly novým zvláštním technickým požadavkům stanoveným v tomto nařízení, které mají vliv na intenzitu chovu hospodářských zvířat, konstrukční vlastnosti prostor pro zvířata a související zařízení, disponibilní prostor a obhospodařování půdy, jakož i na výrobní systém daného podniku obecně. Tyto úpravy budou vyžadovat proměnná období podle rozsahu nezbytných zásahů pro dosažení souladu s novými požadavky stanovenými v tomto nařízení při současném zohlednění probíhající výroby.

                     (16)

                     Zejména ustanovení týkající se intenzity chovu, minimálních vnitřních a venkovních ploch pro kuřice a kohouty bratry, maximálního rozšíření otevřených prostranství pro drůbežárny, maximálního počtu pater a vybavení pro účinný systém odstraňování trusu ve vícepatrových drůbežárnách mohou znamenat značné práce a investice, jako je přestavba prostor pro zvířata a koupě pozemků nebo celková rekonstrukce prostor pro zvířata v určitých podnicích nebo produkčních jednotkách, jejichž produkce dosud byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008. Proto by pro tyto podniky či produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období v délce nejvýše osmi let od 1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytné úpravy pro dosažení souladu s novými požadavky.

                     (17)

                     Požadavek týkající se prasat v souvislosti s minimálním procentním podílem rozlohy venkovní plochy, která je tvořena pevnou konstrukcí, může vyžadovat přestavbu vnějších zařízení a změny v systému sběru hnoje v podnicích nebo produkčních jednotkách, jejichž výroba dosud byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008. Proto by pro tyto podniky a produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období v délce nejvýše osmi let od 1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytnou větší renovaci vnějších prostor pro zvířata nebo výměnu zařízení za účelem dosažení souladu s novými požadavky.

                     (18)

                     Rovněž délka otvorů mezi krytými výběhy a vnitřní částí drůbežárny, požadavek na pevné přepážky pro drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus a zvláštní požadavky na hřady a vyvýšené sezení s sebou mohou nést technické úpravy, jako je renovace části prostor pro zvířata a koupě nového vybavení pro podniky, jejichž produkce dosud byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008. Proto by pro tyto podniky a produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období v délce nejvýše tří let od 1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytné úpravy prostor pro zvířata nebo výměnu zařízení za účelem dosažení souladu s novými požadavky.

                     (19)

                     Způsob výpočtu minimální rozlohy vnitřní plochy v drůbežárnách zahrnujících venkovní část budovy může vyžadovat úpravy, jako je například značné omezení intenzity chovu drůbeže nebo renovace budov podniků, jejichž produkce dosud byla v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008. Proto by pro tyto podniky a produkční jednotky mělo být stanoveno přechodné období v délce nejvýše tří let od 1. ledna 2021, aby mohly provést nezbytné úpravy svých podnikatelských plánů či prostorů pro zvířata za účelem dosažení souladu s novými požadavky.

                     (20)

                     V zájmu jasnosti a právní jistoty by se toto nařízení mělo použít od data použitelnosti nařízení (EU) 2018/848.

                     (21)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ekologickou produkci,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
         KAPITOLA I

            PŘECHOD

            Článek 1
            Doklady, jež mají být předloženy za účelem zpětného uznání předcházejícího období

               1.   Pro účely čl. 10 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) 2018/848 je hospodářský subjekt povinen předložit příslušným orgánům v členském státě, ve kterém tato činnost probíhá a v němž podnik daného hospodářského subjektu podléhá systému kontroly, úřední doklady od příslušných orgánů, jež dokazují, že pozemky, pro něž je zpětné uznání předcházejícího období požadováno, byly předmětem opatření definovaných v programu prováděném podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 (6) a že na uvedených pozemcích nebyly používány jiné produkty nebo látky než ty, které jsou povoleny pro použití v ekologické produkci.

               2.   Pro účely čl. 10 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) 2018/848 je hospodářský subjekt povinen předložit příslušným orgánům v členském státě, ve kterém tato činnost probíhá a v němž podnik daného hospodářského subjektu podléhá systému kontroly, následující doklady, jež dokazují, že pozemky byly přírodními nebo zemědělskými plochami, které po dobu alespoň tří let nebyly ošetřovány produkty nebo látkami, které nejsou povoleny pro použití v ekologické produkci v souladu s nařízením (EU) 2018/848:

                           a)

                           mapy s jasně vyznačenými jednotlivými pozemky, na něž se vztahuje žádost o zpětné uznání, a informace o celkové rozloze těchto pozemků a v příslušných případech o povaze a objemu probíhající produkce a, jsou-li k dispozici, souřadnice pro geografickou lokalizaci uvedených pozemků;

                           b)

                           podrobnou analýzu rizik vypracovanou kontrolním orgánem nebo kontrolním subjektem, která posuzuje, zda nějaký z pozemků, na něž se vztahuje žádost o zpětné uznání, byl po dobu alespoň tří let ošetřován produkty nebo látkami, které nejsou povoleny pro použití v ekologické produkci, a to zejména s ohledem na velikost celkové rozlohy, na kterou se žádost vztahuje, a na zemědělské postupy uplatňované během tohoto období na jednotlivých pozemcích, jež jsou předmětem žádosti;

                           c)

                           výsledky laboratorních analýz, jež byly v akreditovaných laboratořích provedeny na půdních a/nebo rostlinných vzorcích odebraných kontrolním orgánem nebo kontrolním subjektem z jednotlivých pozemků, u nichž bylo určeno, že jim hrozí kontaminace, neboť byly ošetřovány produkty či látkami, které nejsou povolené pro použití v ekologické produkci, a to na základě podrobné analýzy rizik uvedené v písmenu b);

                           d)

                           inspekční zprávu kontrolního orgánu nebo kontrolního subjektu vypracovanou na základě fyzické prohlídky hospodářského subjektu za účelem ověření souladu shromážděných informací o pozemcích, na něž se vztahuje žádost o zpětné uznání;

                           e)

                           jakékoli další příslušné doklady, které kontrolní orgán nebo kontrolní subjekt považuje za nezbytné k posouzení žádosti o zpětné uznání;

                           f)

                           závěrečné písemné prohlášení kontrolního orgánu nebo kontrolního subjektu, které uvádí, zda je zpětné uznání předcházejícího období za součást přechodného období oprávněné, a uvádí výchozí období považované za ekologické pro každý z dotčených pozemků, jakož i celkovou rozlohu pozemků, které využívají zpětného uznání období.

         KAPITOLA II

            HOSPODÁŘSKÁ ZVÍŘATA

            ODDÍL 1

               SKOT, OVCE, KOZY A KOŇOVITÍ

            Článek 2
            Minimální období pro krmení mateřským mlékem
            Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících zvířat přednostně mateřským mlékem činí:

                        a)

                        90 dnů po narození pro skot a koňovité;

                        b)

                        45 dnů po narození pro ovce a kozy.

            Článek 3
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro skot, ovce, kozy a koňovité jsou stanoveny v příloze I části I.

            Článek 4
            Parametry a technické požadavky týkající se minimální rozlohy vnitřní plochy
            Alespoň polovina minimální rozlohy vnitřní plochy stanovené v příloze I části I pro skot, ovce, kozy a koňovité je tvořena pevnou konstrukcí, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo mřížová konstrukce.

            ODDÍL 2

               JELENOVITÍ

            Článek 5
            Minimální období pro krmení mateřským mlékem
            Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících mláďat jelenovitých přednostně mateřským mlékem činí 90 dnů po narození.

            Článek 6
            Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
            Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro jelenovité jsou stanoveny v příloze I části II.

            Článek 7
            Parametry a technické požadavky týkající se venkovních výběhů nebo kotců

               1.   Jelenovití se chovají ve venkovních výbězích nebo kotcích, které poskytují pastvu, kdykoli to podmínky umožňují.

               2.   Venkovní výběhy nebo kotce jsou postaveny tak, aby různé druhy jelenovitých mohly být v případě potřeby oddělené.

               3.   Jednotlivé venkovní výběhy nebo kotce je možné rozdělit na dvě části nebo každý venkovní výběh či kotec přímo sousedí s jiným výběhem nebo kotcem, aby bylo možné v jednotlivých částech nebo venkovních výbězích či kotcích postupně provádět údržbové práce.

            Článek 8
            Požadavky na vegetaci a parametry chráněných zařízení a otevřených prostranství

               1.   Zařízení pro vizuální ochranu a pro ochranu před počasím jsou jelenovitým poskytována pokud možno v podobě přirozených přístřešků, jako je začlenění skupinek stromů a křovin a částí nebo okrajů lesa do venkovního výběhu nebo kotce; pokud to není v dostatečné míře možné po celý rok, jsou poskytovány uměle vybudované zastřešené přístřešky.

               2.   Venkovní výběhy nebo kotce pro jelenovité jsou vybaveny zařízeními nebo jsou pokryty vegetací, která zvířatům umožňuje otírat lýčí z parohů.

               3.   V pozdní fázi březosti a dva týdny po narození mají samice jelenovitých přístup na plochy pokryté vegetací, která poskytuje úkryt pro jejich mláďata.

               4.   Ploty okolo venkovních výběhů nebo kotců jsou postaveny tak, aby jelenovití nemohli utéct.

            ODDÍL 3

               PRASATA

            Článek 9
            Minimální období pro krmení mateřským mlékem
            Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících selat přednostně mateřským mlékem činí 40 dnů po narození.

            Článek 10
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro prasata jsou stanoveny v příloze I části III.

            Článek 11
            Parametry a technické požadavky týkající se minimální rozlohy vnitřní a venkovní plochy
            Alespoň polovina minimální rozlohy vnitřní a venkovní plochy stanovené v příloze I části III sestává z pevné konstrukce, a netvoří ji tedy roštová podlážka nebo mřížová konstrukce.

            Článek 12
            Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství

               1.   Otevřená prostranství musí být pro prasata lákavá. Pokud je to možné, dává se přednost plochám se stromy nebo lesům.

               2.   Otevřená prostranství zajišťují venkovní klima a rovněž přístup k přístřeškům a umožňují regulaci tělesné teploty prasat.

            ODDÍL 4

               DRŮBEŽ

            Článek 13
            Definice
            Pro účely tohoto oddílu se použijí tyto definice:

                        a)

                        „drůbeží na výkrm“ se rozumí drůbež určená k produkci masa;

                        b)

                        „hejnem“ se v souvislosti s oddíly v drůbežárnách rozumí skupina ptáků, kteří jsou chováni společně a nemísí se s jinými druhy drůbeže a mají své vyhrazené vnitřní a venkovní plochy;

                        c)

                        „kohoutem bratrem“ se rozumí samec kura domácího nosného typu, který je určen k produkci masa;

                        d)

                        „pulardem“ se rozumí samice ptáka druhu Gallus gallus určená k produkci masa a poražená při minimálním věku 120 dnů.

            Článek 14
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro drůbež jsou stanoveny v příloze I části IV.

            Článek 15
            Parametry a technické požadavky týkající se drůbežáren

               1.   Drůbežárny jsou postaveny tak, aby všichni ptáci měli snadný přístup na otevřené prostranství. Pro tyto účely platí následující pravidla:

                           a)

                           vnější hranice drůbežárny jsou vybaveny vstupními a výstupními otvory, jež umožňují přímý přístup na otevřené prostranství;

                           b)

                           jednotlivé vstupní a výstupní otvory odpovídají svými rozměry ptákům;

                           c)

                           ptáci se do otvorů dostanou bez překážek;

                           d)

                           otvory na vnější hranici drůbežárny mají celkovou délku nejméně 4 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny;

                           e)

                           pokud jsou otvory vyvýšené, je k dispozici rampa.

               2.   Pro drůbežárny s krytým výběhem platí tato pravidla:

                           a)

                           vnější hranice mezi vnitřním prostorem drůbežárny a krytým výběhem a mezi krytým výběhem a otevřeným prostranstvím je vybavena vstupními a výstupními otvory, které umožňují snadný přístup do krytého výběhu nebo na otevřené prostranství;

                           b)

                           otvory vedoucí z vnitřního prostoru drůbežárny do krytého výběhu mají celkovou délku nejméně 2 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny a otvory vedoucí z krytého výběhu na otevřené prostranství mají celkovou délku nejméně 4 m na 100 m2 využitelné plochy minimální rozlohy vnitřní plochy drůbežárny;

                           c)

                           využitelná plocha krytého výběhu se nezohledňuje při výpočtu intenzity chovu a minimální rozlohy vnitřních a venkovních ploch stanovených v příloze I části IV. Při výpočtu intenzity chovu a minimální rozlohy vnitřní plochy stanovených v příloze I části IV se však může zohlednit dodatečná zastřešená venkovní část budovy určené pro chov drůbeže, v níž díky tepelné izolaci není venkovní klima, a to za předpokladu, že jsou splněny tyto podmínky:

                                       i)

                                       je plně přístupná 24 hodin denně;

                                       ii)

                                       splňuje požadavky přílohy II části II bodů 1.6.1 a 1.6.3 nařízení (EU) 2018/848;

                                       iii)

                                       splňuje tytéž požadavky týkající se otvorů, které jsou stanoveny pro kryté výběhy v písmenech a) a b) tohoto odstavce;

                           d)

                           využitelná plocha krytého výběhu se nezahrnuje do celkové využitelné plochy drůbežáren pro drůbež na výkrm podle přílohy II části II bodu 1.9.4.4 písm. m) nařízení (EU) 2018/848.

               3.   Pro drůbežárny rozdělené do samostatných oddílů za účelem chovu více hejn:

                           a)

                           oddíly zajistí, aby byl omezen kontakt s jinými hejny a aby se ptáci z různých hejn nemohli v drůbežárně promíchat;

                           b)

                           platí následující maximální velikosti hejn v jednotlivých oddílech drůbežárny:

                                       i)

                                       3 000 rodičovských jedinců druhu Gallus gallus;

                                       ii)

                                       10 000 kuřic;

                                       iii)

                                       4 800 kusů drůbeže na výkrm druhu Gallus gallus;

                                       iv)

                                       2 500 kapounů;

                                       v)

                                       4 000 pulardů;

                                       vi)

                                       2 500 krůt;

                                       vii)

                                       2 500 hus;

                                       viii)

                                       3 200 samců kachny pekingské nebo 4 000 samic kachny pekingské;

                                       ix)

                                       3 200 samců kachny pižmové nebo 4 000 samic kachny pižmové;

                                       x)

                                       3 200 samců kachny mulard nebo 4 000 samic kachny mulard;

                                       xi)

                                       5 200 perliček;

                           c)

                           oddíly jsou odděleny pevnými přepážkami pro drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus; tato pevná přepážka zajišťuje úplné fyzické oddělení každého oddílu od podlahy ke střeše budovy drůbežárny;

                           d)

                           oddíly jsou odděleny pevnými či polouzavřenými přepážkami nebo sítěmi či pletivem pro rodičovské jedince druhu Gallus gallus, nosnice, kuřice, kohouty bratry a drůbež na výkrm druhu Gallus gallus.

               4.   V drůbežárnách lze používat vícepatrové systémy. Pokud se používají vícepatrové systémy, platí tato pravidla:

                           a)

                           vícepatrové systémy mohou být používány pouze pro rodičovské jedince druhu Gallus gallus, nosnice, kuřice na budoucí produkci vajec, kuřice coby budoucí rodiče a kohouty bratry;

                           b)

                           vícepatrové systémy mají nejvýše tři patra využitelné plochy včetně přízemní úrovně;

                           c)

                           vyvýšená patra jsou postavena tak, aby zabránila padání trusu na ptáky pod nimi, a jsou vybavena účinným systémem pro odstraňování trusu;

                           d)

                           všechna patra umožňují snadnou kontrolu ptáků;

                           e)

                           vícepatrové systémy zajišťují, aby se všichni ptáci mohli mezi jednotlivými úrovněmi nebo přechodnými oblastmi volně a snadno pohybovat;

                           f)

                           vícepatrové systémy jsou postaveny tak, aby poskytovaly všem ptákům snadný a stejný přístup na otevřená prostranství.

               5.   Drůbežárny jsou vybaveny hřady nebo vyvýšeným sezením nebo obojím. Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí mají ptáci k dispozici od mladého věku v rozměrech či proporcích úměrných velikosti skupiny a ptáků, jak stanoví příloha I část IV.

               6.   Mobilní drůbežárny lze používat pro drůbež, pokud jsou pravidelně přepravovány během produkčního cyklu, aby se zajistila dostupnost vegetace pro ptáky, a alespoň mezi jednotlivými turnusy chované drůbeže. Intenzita chovu drůbeže na výkrm stanovená v příloze I části IV oddílech 4 až 9 může být zvýšena nejvýše na 30 kg živé hmotnosti na m2, pokud rozloha přízemí mobilní drůbežárny nepřesahuje 150 m2.

            Článek 16
            Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství

               1.   Otevřená prostranství pro drůbež jsou pro ptáky lákavá a jsou všem ptákům plně přístupná.

               2.   V případě drůbežáren rozdělených do samostatných oddílů za účelem chovu více hejn jsou otevřená prostranství rozdělená podle jednotlivých oddílů, aby se zajistilo, že kontakt s jinými hejny je omezen a že se ptáci z různých hejn nemohou promíchat.

               3.   Otevřená prostranství pro drůbež jsou převážně pokryta vegetací, kterou tvoří různé rostliny.

               4.   Otevřená prostranství ptákům poskytují dostatečný počet ochranných zařízení či přístřešků nebo křovin či stromů rozmístěných na území celého otevřeného prostranství, jež mají zajistit, aby ptáci využívali celé otevřené prostranství vyváženým způsobem.

               5.   Vegetace na otevřeném prostranství se pravidelně udržuje, aby se omezil možný nadbytek živin.

               6.   Otevřené prostranství nesmí zasahovat mimo okruh 150 m od nejbližšího vstupního a výstupního otvoru do drůbežárny. Tuto vzdálenost však lze zvětšit až na 350 m od nejbližšího otvoru umožňujícího přístup do budovy za předpokladu, že na území celého otevřeného prostranství je rovnoměrně rozmístěn dostatečný počet přístřešků na ochranu před nevlídným počasím a predátory, a to nejméně čtyři přístřešky na hektar. V případě hus by otevřené prostranství mělo splňovat jejich potřeby, pokud jde o spásání trávy.

            ODDÍL 5

               KRÁLÍCI

            Článek 17
            Minimální období pro krmení mateřským mlékem
            Minimální období uvedené v příloze II části II bodu 1.4.1 písm. g) nařízení (EU) 2018/848 pro krmení sajících králíků přednostně mateřským mlékem činí 42 dnů po narození.

            Článek 18
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy
            Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro králíky jsou stanoveny v příloze I části V.

            Článek 19
            Parametry a technické požadavky týkající se mobilních nebo pevných zařízení

               1.   V období pastvy se králíci chovají v mobilních zařízeních na pastvinách nebo v pevných zařízeních s přístupem na pastvinu.

               2.   Mimo období pastvy se králíci chovají v pevných zařízeních s přístupem do venkovního výběhu s vegetací, pokud možno pastvinou.

               3.   Mobilní zařízení na pastvinách se přesouvají co nejčastěji, aby se zajistilo maximální využití pastviny, a jsou postavena tak, aby se králíci mohli pást na zemi.

            Článek 20
            Parametry a technické požadavky týkající se vnitřní a venkovní plochy

               1.   Vnitřní plocha v pevných a pojízdných zařízeních se koncipuje tak, aby:

                           a)

                           její výška umožňovala všem králíkům stát se vztyčenýma ušima;

                           b)

                           mohla pojmout různé skupiny králíků a umožňovala zachování integrity jednotlivých vrhů po přechodu do stadia výkrmu;

                           c)

                           samci a březí a reprodukčně aktivní samice mohli být odděleni od skupiny ze zvláštních důvodů dobrých životních podmínek zvířat a na omezenou dobu, pokud mohou udržovat oční kontakt s jinými králíky;

                           d)

                           samice měla možnost vzdalovat se z hnízda a opět se tam vracet a kojit mláďata;

                           e)

                           poskytovala:

                                       i)

                                       kryté přístřešky se zatemněnými úkryty v dostatečném počtu pro všechny kategorie králíků;

                                       ii)

                                       přístup do hnízd pro všechny samice alespoň týden před očekávaným datem porodu a alespoň do konce období kojení mláďat;

                                       iii)

                                       přístup do hnízd pro mláďata v dostatečném počtu s minimální četností jednoho hnízda na každou kojící samici s mláďaty;

                                       iv)

                                       materiály, které králíkům umožňují hlodání.

               2.   Venkovní plocha v pevných zařízeních se koncipuje tak, aby:

                           a)

                           obsahovala dostatečný počet vyvýšených plošin, které jsou rovnoměrně rozmístěny na minimální rozloze;

                           b)

                           byla obklopena ploty, které jsou dostatečně vysoké a hluboko zapuštěné, aby zabránily útěku přeskočením nebo podhrabáním;

                           c)

                           v ní byl – pokud zahrnuje betonovou vnější plochu – snadný přístup do části s venkovním výběhem s vegetací. Bez tohoto snadného přístupu nesmí být rozloha betonové plochy zahrnuta do výpočtu minimální rozlohy venkovní plochy;

                           d)

                           poskytovala:

                                       i)

                                       kryté přístřešky se zatemněnými úkryty v dostatečném počtu pro všechny kategorie králíků;

                                       ii)

                                       materiály, které králíkům umožňují hlodání.

            Článek 21
            Požadavky na vegetaci a parametry otevřených prostranství

               1.   Vegetace ve venkovních výbězích je pravidelně udržována takovým způsobem, aby byla pro králíky lákavá.

               2.   V období pastvy se pastviny pravidelně střídají a obhospodařují takovým způsobem, aby byla pastva králíků optimalizována.

         KAPITOLA III

            ŽIVOČICHOVÉ POCHÁZEJÍCÍ Z AKVAKULTURY

            Článek 22
            Podrobná pravidla pro živočichy pocházející z akvakultury podle druhů nebo skupin druhů
            Hospodářské subjekty, které produkují živočichy pocházející z akvakultury, dodržují podrobná pravidla pro jednotlivé druhy nebo skupiny druhů stanovená v příloze II, pokud jde o intenzitu chovu a zvláštní charakteristiky produkčních systémů a systémů pro oddělení chovů od okolního prostředí.

         KAPITOLA IV

            ZPRACOVANÉ POTRAVINY A KRMIVA

            Článek 23
            Techniky povolené při zpracování potravinových produktů

               1.   Pro zpracování potravinových produktů v ekologické produkci jsou povoleny pouze techniky, které splňují zásady stanovené v kapitole II nařízení (EU) 2018/848, a to zejména příslušné zvláštní zásady vztahující se na zpracování ekologických potravin stanovené v článku 7, příslušná pravidla kapitoly III uvedeného nařízení a podrobná pravidla produkce stanovená v příloze II části IV uvedeného nařízení.

               2.   Aniž je dotčena příloha II část VI bod 3 nařízení (EU) 2018/848, jsou povoleny techniky založené na ionexových a adsorpčních pryskyřicích, pokud se používají k přípravě ekologických surovin:

                           a)

                           u produktů podle čl. 1 odst. 1 písm. a) a b) nařízení (EU) č. 609/2013, pokud je používání těchto technik nezbytné ke splnění požadavků uvedeného nařízení a aktů přijatých ohledně dotčených produktů na základě čl. 11 odst. 1 uvedeného nařízení, nebo

                           b)

                           u produktů, na které se vztahuje směrnice 2006/125/ES, pokud je používání těchto technik nezbytné ke splnění požadavků uvedené směrnice.

               3.   Pokud se členský stát domnívá, že určitá technika by měla být posouzena, pokud jde o dodržování zásad a pravidel uvedených v odstavci 1, nebo že do tohoto nařízení by měly být zahrnuty určité zvláštní podmínky pro používání uvedené techniky, může požádat Komisi o provedení tohoto posouzení. Za tímto účelem oznámí Komisi a ostatním členským státům dokumentaci odůvodňující toto dodržování nebo uvedené zvláštní podmínky a zajistí, aby tato dokumentace byla zpřístupněna veřejnosti při současném dodržení unijních a vnitrostátních právních předpisů týkajících se ochrany údajů.
               Komise veškeré žádosti uvedené v prvním pododstavci pravidelně zveřejňuje.

               4.   Komise analyzuje dokumentaci uvedenou v odstavci 3. Pokud analýza provedená Komisí dochází k závěru, že technika popsaná v dokumentaci dodržuje zásady a pravidla podle odstavce 1, Komise změní toto nařízení pro účely výslovného povolení techniky uvedené v dokumentaci nebo začlenění zvláštních podmínek pro používání do tohoto nařízení.

               5.   Komise přezkoumá povolení technik pro zpracování ekologických potravin, včetně jejich popisu a podmínek pro používání, kdykoli budou k dispozici nové důkazy nebo je předloží členský stát.

            Článek 24
            Techniky povolené k používání při zpracování krmiv

               1.   Pro zpracování krmiv v ekologické produkci jsou povoleny pouze techniky, které splňují zásady stanovené v kapitole II nařízení (EU) 2018/848, a to zejména příslušné zvláštní zásady vztahující se na zpracování ekologického krmiva stanovené v článku 8, příslušná pravidla kapitoly III uvedeného nařízení a podrobná pravidla produkce stanovená v příloze II části V uvedeného nařízení, a které nenavracejí vlastnosti ztracené během zpracování a skladování ekologických krmiv, které nenapravují následky nedbalosti při zpracování nebo které nejsou jinak zavádějící, pokud jde o pravou povahu uvedených produktů.

               2.   Pokud se členský stát domnívá, že určitá technika by měla být posouzena, pokud jde o dodržování zásad a pravidel uvedených v odstavci 1, nebo že do tohoto nařízení by měly být zahrnuty určité zvláštní podmínky pro používání této techniky, může požádat Komisi o provedení tohoto posouzení. Za tímto účelem oznámí Komisi a ostatním členským státům dokumentaci odůvodňující toto dodržování nebo uvedené zvláštní podmínky a zajistí, aby tato dokumentace byla zpřístupněna veřejnosti při současném dodržení unijních a vnitrostátních právních předpisů týkajících se ochrany údajů.
               Komise veškeré žádosti uvedené v prvním pododstavci pravidelně zveřejňuje.

               3.   Komise analyzuje dokumentaci uvedenou v odstavci 2. Pokud analýza provedená Komisí dochází k závěru, že technika popsaná v dokumentaci dodržuje zásady a pravidla podle odstavce 1, Komise změní toto nařízení pro účely výslovného povolení techniky uvedené v dokumentaci nebo začlenění zvláštních podmínek pro používání do tohoto nařízení.

               4.   Komise přezkoumá povolení technik pro zpracování ekologických krmiv, včetně jejich popisu a podmínek pro používání, kdykoli budou k dispozici nové důkazy nebo je předloží členský stát.

         KAPITOLA V

            INFORMACE O DOSTUPNOSTI NA TRHU V PŘÍPADĚ EKOLOGICKÉHO ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU ROSTLIN A ROZMNOŽOVACÍHO MATERIÁLU ROSTLIN Z PŘECHODNÉHO OBDOBÍ, EKOLOGICKY CHOVANÝCH ZVÍŘAT A EKOLOGICKY CHOVANÝCH MLADÝCH JEDINCŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z AKVAKULTURY

            Článek 25
            Informace, jež mají členské státy poskytovat

               1.   Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6 písm. a) nařízení (EU) 2018/848, z databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a systémů uvedených v čl. 26 odst. 2, případně čl. 26 odst. 3 uvedeného nařízení, v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze III části I tohoto nařízení.

               2.   Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6 písm. b) nařízení (EU) 2018/848, o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 uvedeného nařízení a s částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 uvedené přílohy v souladu se specifikacemi stanovenými v příloze III části II tohoto nařízení.

               3.   Členské státy poskytují informace, které se mají zpřístupnit podle čl. 53 odst. 6 písm. c) nařízení (EU) 2018/848, o dostupnosti ekologických bílkovinných krmiv pro drůbež a prasata a o povoleních udělených v souladu s přílohou II částí II body 1.9.3.1 písm. c) a 1.9.4.2 písm. c) uvedeného nařízení, v odpovědi na dotazník, který Komise členským státům každoročně předkládá.

               4.   Informace uvedené v odstavcích 1, 2 a 3 se poskytují ve formátu a prostřednictvím systému, jež poskytne Komise. Tyto informace je třeba předložit každý rok do 30. června, přičemž poprvé budou předloženy do 30. června 2022 za rok 2021.

               5.   Informace uvedené v odstavcích 1 a 2, které byly obdrženy od členských států podle čl. 53 odst. 6 nařízení (EU) 2018/848, jsou zahrnuty do databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a do systémů uvedených v čl. 26 odst. 2, případně v čl. 26 odst. 3 uvedeného nařízení.

         KAPITOLA VI

            ZÁVĚREČNÁ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ

            Článek 26
            Přechodná ustanovení

               1.   Odchylně od kapitoly II oddílu 3 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s prasaty v zařízeních, jež byla vybudována, rekonstruována nebo uvedena do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná velká rekonstrukce vnějších zařízení za účelem splnění požadavku, aby alespoň polovina rozlohy venkovní plochy sestávala z pevné konstrukce v souladu s článkem 11 tohoto nařízení, splňovat ustanovení uvedeného článku nejpozději od 1. ledna 2029.

               2.   Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná renovace prostor pro zvířata za účelem splnění požadavku na celkovou délku otvorů vedoucích z vnitřního prostoru drůbežárny do krytého výběhu podle čl. 15 odst. 2 písm. b) tohoto nařízení, splňovat ustanovení tohoto písmene nejpozději od 1. ledna 2024.

               3.   Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami zahrnujícími venkovní část budovy, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je zapotřebí značně omezit intenzitu chovu ve vnitřní ploše nebo renovovat budovy za účelem splnění požadavků na výpočet intenzity chovu a minimální vnitřní plochy stanovených v příloze I části IV tohoto nařízení a zároveň i za účelem splnění čl. 15 odst. 2 písm. c), splňovat uvedená ustanovení nejpozději od 1. ledna 2024.

               4.   Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná renovace prostor pro zvířata nebo výměna vybavení za účelem splnění požadavku na pevné přepážky podle čl. 15 odst. 3 písm. c) nebo požadavku na hřady či vyvýšené sezení podle čl. 15 odst. 5 tohoto nařízení, splňovat uvedená ustanovení nejpozději od 1. ledna 2024.

               5.   Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s vícepatrovými drůbežárnami, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž je nutná velká rekonstrukce prostor pro zvířata nebo výměna vybavení za účelem splnění požadavků na maximální počet pater a na systém pro odstraňování trusu podle čl. 15 odst. 4 písm. b) a c) tohoto nařízení, splňovat ustanovení těchto písmen nejpozději od 1. ledna 2029.

               6.   Odchylně od kapitoly II oddílu 4 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky s drůbežárnami, jejichž otevřená prostranství zasahují mimo okruh 150 m od nejbližšího vstupního a výstupního otvoru do drůbežárny, která byla vybudována, rekonstruována nebo uvedena do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž jsou nutné významné úpravy struktury zařízení nebo nákup dalších pozemků za účelem splnění požadavku na maximální okruh podle čl. 16 odst. 6 tohoto nařízení, splňovat uvedené ustanovení nejpozději od 1. ledna 2029.

               7.   Odchylně od přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení musí podniky nebo produkční jednotky chovající kuřice v drůbežárnách, jež byly vybudovány, rekonstruovány nebo uvedeny do provozu před vstupem tohoto nařízení v platnost v souladu s nařízeními (ES) č. 834/2007 a (ES) č. 889/2008 a v nichž jsou nutné významné úpravy struktury drůbežáren nebo nákup dalších pozemků, aby byly v souladu s pravidly přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení, splňovat požadavky na intenzitu chovu a minimální rozlohu vnitřní a venkovní plochy pro kuřice a kohouty bratry podle přílohy I části IV oddílu 2 tohoto nařízení nejpozději od 1. ledna 2029.

            Článek 27
            Vstup v platnost a použitelnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 1. ledna 2021.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 26. března 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  Předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 150, 14.6.2018, s. 1.

            (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 609/2013 ze dne 12. června 2013 o potravinách určených pro kojence a malé děti, potravinách pro zvláštní lékařské účely a náhradě celodenní stravy pro regulaci hmotnosti a o zrušení směrnice Rady 92/52/EHS, směrnic Komise 96/8/ES, 1999/21/ES, 2006/125/ES a 2006/141/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/39/ES a nařízení Komise (ES) č. 41/2009 a (ES) č. 953/2009 (Úř. věst. L 181, 29.6.2013, s. 35).

            (3)  Směrnice Komise 2006/125/ES ze dne 5. prosince 2006 o obilných a ostatních příkrmech pro kojence a malé děti (Úř. věst. L 339, 6.12.2006, s. 16).

            (4)  Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 2092/91 (Úř. věst. L 189, 20.7.2007, s. 1).

            (5)  Nařízení Komise (ES) č. 889/2008 ze dne 5. září 2008, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 834/2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů, pokud jde o ekologickou produkci, označování a kontrolu (Úř. věst. L 250, 18.9.2008, s. 1).

            (6)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487).

            PŘÍLOHA I
            PRAVIDLA PRO INTENZITU CHOVU A MINIMÁLNÍ ROZLOHU VNITŘNÍCH A VENKOVNÍCH PLOCH PRO HOSPODÁŘSKÁ ZVÍŘATA PODLE KAPITOLY II

               Část I: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro skot, ovce, kozy a koňovité podle článku 3

            1.   Skot

                           Vnitřní plocha

                           (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici)

                           Venkovní plocha

                           (plocha pro volný pohyb, mimo pastviny)

                           Minimální živá hmotnost (kg)

                           m2/kus

                           m2/kus

                        Do 100

                        1,5

                        1,1

                        Do 200

                        2,5

                        1,9

                        Do 350

                        4,0

                        3

                        Více než 350

                        5, minimálně však 1 m2/100 kg

                        3,7, minimálně však 0,75 m2/100 kg

                        Dojnice

                        6

                        4,5

                        Plemenní býci

                        10

                        30

                  2.   Ovce a kozy

                           Vnitřní plocha

                           (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici)

                           Venkovní plocha

                           (plocha pro volný pohyb, mimo pastviny)

                           m2/kus

                           m2/kus

                        Ovce

                        1,5

                        2,5

                        Jehňata

                        0,35

                        0,5

                        Kozy

                        1,5

                        2,5

                        Kůzlata

                        0,35

                        0,5

                  3.   Koňovití

                           Vnitřní plocha

                           (čistá plocha, kterou mají zvířata k dispozici)

                           Venkovní plocha

                           (plocha pro volný pohyb, mimo pastviny)

                           Minimální živá hmotnost (kg)

                           m2/kus [velikost boxů podle výšky koní]

                           m2/kus

                        Koňovití – plemenní a na výkrm

                        Do 100

                        1,5

                        1,1

                        Do 200

                        2,5

                        1,9

                        Do 350

                        4,0

                        3

                        Více než 350

                        5, minimálně však 1 m2/100 kg

                        3,7, minimálně však 0,75 m2/100 kg

               Část II: Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro jelenovité podle článku 6

                        Druhy
                        jelenovitých

                           Minimální rozloha venkovní plochy pro výběh nebo pro kotec

                           Intenzita chovu – maximální počet dospělých zvířat
                            (*1)
                            na hektar

                        Jelen sika

                           Cervus nippon

                        1 ha

                        15

                        Daněk evropský

                           Dama dama

                        1 ha

                        15

                        Jelen evropský

                           Cervus elaphus

                        2 ha

                        7

                        Jelen milu

                           Elaphurus davidianus

                        2 ha

                        7

                        Více než jeden druh jelenovitých

                        3 ha

                        7 v případě, že součástí stáda je jelen evropský nebo jelen milu;
                        15 v případě, že součástí stáda není jelen evropský ani jelen milu

               Část III: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro prasata podle článku 10

                           Vnitřní plocha (čistá plocha, kterou mají prasata k dispozici, ve smyslu vnitřních rozměrů, včetně žlabů, ale vyjma dávkovačů, do nichž si prasata nemohou lehnout)

                           Venkovní plocha

                           Minimální živá hmotnost (kg)

                           m2/kus

                           m2/kus

                        Prasnice po porodu se selaty až do odstavení

                        7,5 na prasnici

                        2,5

                        Prasata na výkrm
                        Odstávčata, chovní běhouni a prasata ve výkrmu, prasničky, chovní kanci

                        nejvýše 35 kg

                        0,6

                        0,4

                        od 35 kg do 50 kg

                        0,8

                        0,6

                        od 50 kg do 85 kg

                        1,1

                        0,8

                        od 85 kg do 110 kg

                        1,3

                        1

                        více než 110 kg

                        1,5

                        1,2

                        Chovná samice prasete
                        Zaprahlé březí prasnice

                        2,5

                        1,9

                        Chovný samec prasete
                        Kanec

                        6
                        10, pokud se kotce používají k přirozené plemenitbě

                        8

               Část IV: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřních a venkovních ploch pro drůbež podle článku 14 a čl. 15 odst. 2 písm. c) a čl. 15 odst. 6 a hřady nebo vyvýšené sezení podle čl. 15 odst. 5

            1.   Rodičovští jedinci druhu Gallus gallus chovaní za účelem produkce násadových vajec pro budoucí nosnice a rodičovští jedinci druhu Gallus gallus chovaní za účelem produkce násadových vajec pro budoucí drůbež na výkrm druhu Gallus gallus:

                        Věk

                        ≥ 18 týdnů

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Maximální počet kusů plemenné drůbeže na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        6

                        Hřady pro plemennou drůbež pro budoucí nosnice
                        Minimální délka hřadu v cm/kus

                        18

                        Hnízda

                        7 samic ptáků na hnízdo nebo v případě společného hnízda 120 cm2/samici

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        4

                  2.   Kuřice a kohouti bratři:

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí

                        Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním
                        minimálně 10 cm hřadu na kus
                        nebo
                        minimálně 100 cm2 vyvýšeného sezení/kus

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        1

                  3.   Nosnice včetně plemen pro dvojí účel chovaných na produkci masa a vajec:

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Maximální počet kusů na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        6

                        Hřady
                        Minimální délka hřadu v cm/kus

                        18

                        Hnízda

                        7 nosnic na hnízdo nebo v případě společného hnízda 120 cm2/nosnici

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        4

                  4.   Drůbež na výkrm druhu Gallus gallus:

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí

                        Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním
                        minimálně 5 cm hřadu/kus
                        nebo minimálně 25 cm2 vyvýšeného sezení/kus

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro pevné stavby
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        4

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy pro mobilní drůbežárny
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        2,5

                  5.   Drůbež na výkrm druhu Gallus gallus: kapouni a pulardi:

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí

                        Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním
                        minimálně 5 cm hřadu/kus
                        nebo minimálně 25 cm2 vyvýšeného sezení/kus

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        4

                  6.   Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: krůty (Meleagris
               gallopavo) na pečení uváděné na trh nedělené nebo určené k prodeji jako dělené krůtí maso:

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí

                        Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním
                        minimálně 10 cm hřadu/kus
                        nebo minimálně 100 cm2 vyvýšeného sezení/kus

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        10

                  7.   Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: husy (Anser anser domesticus):

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        15

                  8.   Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: kachny pekingské druhu Anas platyrhynchos domesticus, kachny pižmové druhu Cairina moschata a hybridi a kachny mulard druhu Cairina moschata × Anas platyrhynchos:

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        4,5

                  9.   Drůbež na výkrm jiného druhu než Gallus gallus: perličky kropenaté domácí (Numida meleagris f. domesticus):

                        Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní plochy
                        Intenzita chovu na m2 využitelné plochy vnitřní plochy drůbežárny

                        21 kg živé hmotnosti/m2

                        Hřady nebo vyvýšené sezení nebo obojí

                        Jakákoli kombinace hřadů nebo vyvýšeného sezení nebo obojího se zajištěním
                        minimálně 5 cm hřadu/kus
                        nebo minimálně 25 cm2 vyvýšeného sezení/kus

                        Intenzita chovu a minimální rozloha venkovní plochy
                        Minimální rozloha venkovní plochy na kus v m2

                        4

               Část V: Intenzita chovu a minimální rozloha vnitřní a venkovní plochy pro králíky podle článku 18

            1.   Pro vnitřní plochu

                           Vnitřní plocha

                           (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus) na odpočinek

                           Pevná zařízení

                           Vnitřní plocha

                           (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus) na odpočinek

                           Mobilní zařízení

                                    Kojící samice s mláďaty až do odstavení

                        0,6 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice menší než 6 kg
                        0,72 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg

                        0,6 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice menší než 6 kg
                        0,72 m2/samici s mláďaty, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg

                                    Březí samice a reprodukčně aktivní samice králíků

                        0,5 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost menší než 6 kg
                        0,62 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg

                        0,5 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost menší než 6 kg
                        0,62 m2/březí samici nebo reprodukčně aktivní samici, pokud je živá hmotnost samice větší než 6 kg

                        Králíci na výkrm od odstavení po porážku
                        Králíci na výměnu (od konce výkrmu do 6 měsíců)

                        0,2

                        0,15

                        Dospělí samci

                        0,6
                        1, pokud samec dostává samice na páření

                        0,6
                        1, pokud samec dostává samice na páření

                  2.   Pro venkovní plochu

                           Venkovní plocha (venkovní výběh s vegetací, pokud možno pastvina)

                           (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus)

                           Pevná zařízení

                           Venkovní plocha

                           (čistá využitelná plocha na zvíře kromě plošin v m2/kus)

                           Mobilní zařízení

                        Kojící samice s mláďaty až do odstavení

                        2,5 m2/samici s mláďaty

                        2,5 m2/samici s mláďaty

                        Březí samice/reprodukčně aktivní samice

                        2,5

                        2,5

                        Králíci na výkrm od odstavení po porážku
                        Králíci na výměnu (od konce výkrmu do 6 měsíců)

                        0,5

                        0,4

                        Dospělí samci

                        2,5

                        2,5

               (*1)  Dva jelenovití ve věku do 18 měsíců se počítají jako jeden jelenovitý.

            PŘÍLOHA II
            PODROBNÁ PRAVIDLA TÝKAJÍCÍ SE INTENZITY CHOVU A ZVLÁŠTNÍCH CHARAKTERISTIK PRODUKČNÍCH SYSTÉMŮ A SYSTÉMŮ PRO ODDĚLENÍ CHOVŮ OD OKOLNÍHO PROSTŘEDÍ V PŘÍPADĚ ŽIVOČICHŮ POCHÁZEJÍCÍCH Z AKVAKULTURY PODLE ČLÁNKU 22

               Část I: Lososovití ve sladké vodě

            Pstruh obecný (Salmo trutta) – pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss) – siven americký (Salvelinus fontinalis) – losos obecný (Salmo salar) – siven arktický (Salvelinus alpinus) – lipan podhorní (Thymallus thymallus) – siven obrovský (Salvelinus namaycush) – hlavatka obecná (Hucho hucho)

                        Produkční systémy

                        Odchovné hospodářské systémy musí být napájeny vodou z otevřených systémů. Průtok musí zajišťovat nejméně 60 % hodnoty nasycení vody kyslíkem potřebné pro chovanou populaci a musí zajišťovat její dobré životní podmínky a zároveň je nutno zabránit odtékání vody z hospodářství.

                        Maximální intenzita chovu

                        Lososovití neuvedení níže 15 kg/m3

                        Losos obecný 20 kg/m3

                        Pstruh obecný a pstruh duhový 25 kg/m3

                        Siven arktický 25 kg/m3

               Část II: Lososovité ryby v mořské vodě

            Losos obecný (Salmo salar) – pstruh obecný (Salmo trutta) – Pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss)

                        Maximální intenzita chovu

                        10 kg/m3 v síťových ohradách

               Část III: Treska obecná (Gadus morhua) a jiné treskovité ryby, mořčák evropský (Dicentrarchus labrax), mořan zlatavý (Sparus aurata), smuha královská (Argyrosomus regius), pakambala velká (Psetta maxima (= Scopthalmus maximus)), pražman obecný (Pagrus pagrus (=Sparus pagrus)), smuha červená (Sciaenops ocellatus) a další mořanovité ryby a králíčkovci (Siganus spp.)

                        Produkční systémy

                        V otevřených vodních systémech pro oddělení chovu od okolního prostředí (síťové ohrady/klece) s minimální rychlostí mořských proudů zajišťující optimální životní podmínky ryb, nebo v otevřených systémech na souši.

                        Maximální intenzita chovu

                        V případě jiných ryb než pakambaly velké: 15 kg/m3

                        V případě pakambaly velké: 25 kg/m2

               Část IV: Mořčák evropský, mořan zlatavý, smuha královská, cípalovité ryby (Liza, Mugil) a úhoři (Anguilla spp.) v zemních nádržích vyhloubených v přílivových oblastech a pobřežních lagunách

                        Systém pro oddělení chovu od okolního prostředí

                        Tradiční saliny přetvořené v akvakulturní produkční jednotky a podobné zemní nádrže vyhloubené v přílivových oblastech

                        Produkční systémy

                        Za účelem zajištění dobrých životních podmínek druhů musí být umožněna odpovídající výměna vody. Nejméně 50 % hrází musí být porostlých vegetací. Jsou nezbytné pročišťovací rybníky mokřadního charakteru.

                        Maximální intenzita chovu

                        4 kg/m3

               Část V: Jeseteři ve sladké vodě

            Dotyčné druhy: rod Acipenser

                        Produkční systémy

                        V každé chovné jednotce musí být dostatečný průtok vody zajišťující dobré životní podmínky zvířat.
                        Odtékající voda musí mít stejnou kvalitu jako voda přitékající.

                        Maximální intenzita chovu

                        30 kg/m3

               Část VI: Ryby ve vnitrozemských vodách

            Dotyčné druhy: čeleď kaprovití (Cyprinidae) a další příbuzné druhy v rámci polykultury včetně okouna říčního, štiky, sumce, síhů a jeseterů.
            Okoun říční (Perca fluviatilis) v monokulturním hospodářství

                        Produkční systémy

                        V rybnících, které je nutno pravidelně zcela vypouštět, a v jezerech. Jezera musí být určena výhradně k ekologické produkci včetně pěstování plodin na vyschlých plochách.
                        Oblast odlovu musí být opatřena vpustí čisté vody a její velikost musí poskytovat rybám optimální životní podmínky. Po výlovu musí být ryby uloženy v čisté vodě.
                        Kolem vnitrozemských vodních jednotek je nutno ponechat oblasti přirozené vegetace působící jako nárazníkové pásmo vůči okolnímu suchozemskému prostředí, které není obhospodařováno podle pravidel ekologické akvakultury.
                        „Polykultura“ při chovu se použije za předpokladu, že jsou řádně dodržována kritéria stanovená v těchto specifikacích pro ostatní druhy jezerních ryb.

                        Maximální intenzita chovu

                        Celková produkce těchto druhů je omezena na 1 500  kg ryb na hektar za rok (poskytovaná jako výnos z důvodu zvláštních charakteristik produkčního systému).

                        Maximální intenzita chovu pouze pro okouna říčního v monokulturním hospodářství

                        20 kg/m3

               Část VII: Garnáti z čeledi Penaeidae a sladkovodní krevety (Macrobrachium spp.)

                        Produkční systémy

                        Chovy musí být umístěny v neúrodných jílovitých oblastech, aby výstavba vodních nádrží měla co nejmenší dopady na životní prostředí. K výstavbě vodních nádrží je nutno používat stávající přírodní jíl.

                        Maximální intenzita chovu

                        Zárodečný materiál: maximálně 22 jedinců v postlarválním stadiu vývoje na m2

                        Maximální okamžité množství biomasy: 240 g/m2

               Část VIII: Raci

            Dotyčné druhy: Astacus astacus.

                        Maximální intenzita chovu

                        U malých raků (< 20 mm): 100 jedinců na m2.
                        U středně velkých raků (20–50 mm): 30 jedinců na m2.
                        U dospělých raků (> 50 mm): 5 jedinců na m2, mají-li k dispozici dostatečné úkryty.

               Část IX: Měkkýši a ostnokožci

                        Produkční systémy

                        Dlouhé vlasce, plošiny, chov na dně, síťovinové pytle, klece, mísy, vrše, přílivové kůly a další systémy pro oddělení chovů od okolního prostředí. Při odchovu mušlí na plošinách nesmí počet šňůr přesáhnout jeden kus na čtvereční metr hladiny. Maximální délka šňůr nesmí přesáhnout 20 metrů. Během produkčního cyklu se šňůry nesmí ztenčovat, je však povoleno jejich rozdělování za předpokladu, že nedojde ke zvýšení intenzity chovu.

               Část X: Tropické sladkovodní ryby: chanos stříbřitý (Chanos chanos), tilápie (Oreochromis spp.), pangas (Pangasius spp.)

                        Produkční systémy

                        Vodní nádrže a síťové klece

                        Maximální intenzita chovu

                        Pangas: 10 kg/m3

                        Tilápie: 20 kg/m3

            PŘÍLOHA III
            INFORMACE, JEŽ MAJÍ ČLENSKÉ STÁTY POSKYTOVAT PODLE ČLÁNKU 25

               Část I: Informace z databáze uvedené v čl. 26 odst. 1 a v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 a v příslušných případech v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848

                        1.

                        Informace, které se týkají dostupnosti ekologického rozmnožovacího materiálu rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin z přechodného období, vyjma semenáčků, avšak včetně sadbových brambor, a jsou určené pro každou ze zvláštních kategorií uložených v databázi uvedené v čl. 26 odst. 1 nebo v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    odborný a obecný název (obecný a latinský název),

                                    —

                                    název odrůdy nebo heterogenního materiálu,

                                    —

                                    dostupné množství rozmnožovacího materiálu rostlin z přechodného období podle odhadu hospodářských subjektů (celkový počet jednotek nebo hmotnost semen),

                                    —

                                    dostupné množství ekologického rozmnožovacího materiálu rostlin podle odhadu hospodářských subjektů (celkový počet jednotek nebo hmotnost semen),

                                    —

                                    počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.

                              Pro účely tohoto bodu se „semenáčkem“ rozumí mladá rostlina pocházející ze semene, a nikoli z řízku.

                        2.

                        Informace, jež se týkají dostupnosti ekologicky chovaných mladých jedinců pocházejících z akvakultury u jednotlivých druhů a jsou uloženy v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. c) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    druh a rod (obecný a latinský název),

                                    —

                                    v příslušných případech plemena a linie,

                                    —

                                    vývojové stadium (jako jsou vejce, potěr, nedospělí jedinci) nabízené k prodeji jako ekologické,

                                    —

                                    dostupné množství podle odhadu hospodářských subjektů,

                                    —

                                    zdravotní stav v souladu se směrnicí Rady 2006/88/ES (1),

                                    —

                                    počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.

                        3.

                        Informace, jež se týkají dostupnosti ekologicky chovaných zvířat u jednotlivých druhů a jsou uloženy v systémech uvedených v čl. 26 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2018/848, musí obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    druh a rod (obecný a latinský název),

                                    —

                                    plemena a linie,

                                    —

                                    produkční účely: maso, mléko, dvojí účel nebo šlechtění,

                                    —

                                    vývojové stadium: dospělí nebo mladí živočichové (tj. skot do šesti měsíců, dospělý skot),

                                    —

                                    dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů,

                                    —

                                    zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat,

                                    —

                                    počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 2 nařízení (EU) 2018/848.

                        4.

                        Informace týkající se dostupnosti ekologických plemen a linií přizpůsobených ekologické produkci u druhů uvedených v čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848 musí v příslušných případech obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    druh a rod (obecný a latinský název),

                                    —

                                    plemena a linie,

                                    —

                                    produkční účely: maso, mléko, dvojí účel nebo šlechtění,

                                    —

                                    dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů,

                                    —

                                    zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat,

                                    —

                                    počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848.

                        5.

                        Informace týkající se dostupnosti ekologicky chovaných kuřic podle čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848 musí v příslušných případech obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    druh a rod (obecný a latinský název),

                                    —

                                    plemena a linie,

                                    —

                                    produkční účely: maso, vejce, dvojí účel nebo šlechtění,

                                    —

                                    dostupné množství (celkový počet zvířat) podle odhadu hospodářských subjektů,

                                    —

                                    systém odchovu (je třeba uvést, zda vícepatrový),

                                    —

                                    zdravotní stav v souladu s horizontálními pravidly v oblasti zdraví zvířat,

                                    —

                                    počet hospodářských subjektů, které dobrovolně vložily informace v souladu s čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2018/848.

               Část II: Informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 nařízení (EU) 2018/848 a částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 uvedené přílohy

                        1.

                        Informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí I bodem 1.8.5 nařízení (EU) 2018/848 musí obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    odborný a obecný název (obecný a latinský název),

                                    —

                                    odrůda,

                                    —

                                    počet výjimek a celková hmotnost semen nebo počet rostlin, pro něž platí výjimka,

                                    —

                                    odůvodnění výjimky: zda pro výzkumné účely, z důvodu neexistence vhodné odrůdy, pro účely ochrany nebo z jiných důvodů,

                                    —

                                    v příslušných případech, pokud jde o výjimky z jiných důvodů, než je výzkumný účel, seznam druhů, pro něž výjimka nemůže být poskytnuta, jelikož jsou dostupné v dostatečném množství v ekologické podobě.

                        2.

                        V případě jednotlivých tradičních druhů hospodářských zvířat (skot, koňovití, ovce, kozy, prasata a jelenovití, králíci, drůbež) musí informace o výjimkách udělených v souladu s přílohou II částí II body 1.3.4.3 a 1.3.4.4 nařízení (EU) 2018/848 obsahovat tyto údaje:

                                    —

                                    odborný a obecný název (obecný a latinský název, tj. druh a rod),

                                    —

                                    plemena a linie,

                                    —

                                    produkční účely: maso, mléko, vejce, dvojí účel nebo šlechtění,

                                    —

                                    počet výjimek a celkový počet zvířat, pro něž platí výjimka,

                                    —

                                    odůvodnění výjimky: zda z důvodu nedostatku vhodných zvířat nebo z jiných důvodů.

               (1)  Směrnice Rady 2006/88/ES ze dne 24. října 2006 o veterinárních požadavcích na živočichy pocházející z akvakultury a produkty akvakultury a o prevenci a tlumení některých nákaz vodních živočichů (Úř. věst. L 328, 24.11.2006, s. 14).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/465 ze dne 30. března 2020 o mimořádných opatřeních na podporu organizací producentů ovoce a zeleniny v italských regionech Emilia Romagna, Benátsko, Trentino Alto-Adige, Lombardie, Piemont a Furlánsko-Julské Benátsko s ohledem na škody způsobené na jejich produkci asijskou kněžicí mramorovanou (Halyomorpha halys)

text:
                  31.3.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 98/26

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/465
         ze dne 30. března 2020
         o mimořádných opatřeních na podporu organizací producentů ovoce a zeleniny v italských regionech Emilia Romagna, Benátsko, Trentino Alto-Adige, Lombardie, Piemont a Furlánsko-Julské Benátsko s ohledem na škody způsobené na jejich produkci asijskou kněžicí mramorovanou (Halyomorpha halys)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 221 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Asijská kněžice mramorovaná (Halyomorpha halys) (dále jen „kněžice mramorovaná“) je hmyz pocházející z Asie, který byl prostřednictvím mezinárodního obchodu nezáměrně zavlečen do Unie, a to zejména do severních italských regionů, konkrétně Emilia Romagna, Benátsko, Trentino Alto-Adige, Lombardie, Piemont a Furlánsko-Julské Benátsko (dále jen „postižené regiony“).

                     (2)

                     V roce 2019 způsobila kněžice mramorovaná v postižených regionech vážné škody na produkci ovoce a zeleniny, když napadla hrušky, broskve a nektarinky, jablka, kiwi, třešně a meruňky. V důsledku těchto škod bylo dotčené ovoce a zelenina nepoužitelné jak pro spotřebu, tak pro zpracování. Ztráty způsobené kněžicí mramorovanou, které utrpěli producenti ovoce a zeleniny v postižených regionech, se jen v roce 2019 odhadují na 500 milionů EUR. Mnoho organizací producentů v postižených regionech přišlo vinou tohoto škůdce v roce 2019 o velkou část své celkové sklizně ovoce a zeleniny, někdy dokonce i o celou úrodu.

                     (3)

                     Kněžice mramorovaná v současné době nesplňuje kritéria pro karanténní škodlivý organismus v Unii podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 (2), a nelze proto podniknout žádná opatření na úrovni Unie pro její eradikaci. Italské orgány tedy v této fázi nemohou přijmout žádná přiměřená ochranná fytosanitární opatření.

                     (4)

                     Kromě toho jsou v současné době k účinnému boji proti kněžici mramorované k dispozici pouze omezené nástroje na ochranu rostlin. Vosy druhů Trissolcus japonicus a Trissolcus mitsukurii jako alternativní opatření biologické kontroly s antagonistickým účinkem byly v Itálii povoleny teprve nedávno a v této chvíli není jasné, zda je tato metoda biologické kontroly kněžice mramorované účinná.

                     (5)

                     Aby zabránily škodám na plodinách, začaly organizace producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech používat preventivní opatření (např. instalace sítí proti hmyzu a pastí na hmyz). Navzdory tomuto úsilí však tyto organizace vynaložily vysoké náklady na preventivní opatření a zároveň utrpěly ztráty na produkci s významným negativním vlivem na hodnotu jejich produkce uvedené na trh. To se odrazilo na finanční stabilitě dotčených organizací producentů a na jejich schopnosti provádět operační programy v následujících letech, jakož i zavést opatření a kroky zaměřené na boj proti napadení škůdci. Snížení hodnoty produkce uvedené na trh navíc organizacím producentů ztěžuje přístup k finanční podpoře Unie v odvětví ovoce a zeleniny. Stejně tak by mohlo vést ke ztrátě uznání organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech v případě, že by hodnota jejich produkce uváděné na trh klesla pod minimální zákonnou hraniční hodnotu.

                     (6)

                     Komplexní situace v postižených regionech vyplývající ze škod na produkci ovoce a zeleniny, z výrazné ztráty příjmů a z finanční nestability organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech, jakož i neschopnost pokračovat v účinném provádění jejich operačních programů, představuje konkrétní problém ve smyslu článku 221 nařízení (EU) č. 1308/2013. Tento konkrétní problém nelze řešit opatřeními podle článku 219 či 220 uvedeného nařízení, neboť není spojen se stávajícím narušením trhu nebo s aktuální přesně určenou hrozbou takového narušení. Nesouvisí ani s opatřeními, jejichž cílem je zabránit šíření chorob zvířat či ztrátě důvěry spotřebitelů v důsledku ohrožení zdraví veřejnosti, zvířat nebo rostlin.

                     (7)

                     K řešení konkrétního problému v postižených regionech jsou proto zapotřebí mimořádná opatření zaměřená na zlepšení přístupu k vzájemným fondům a na zvýšení stropů finanční podpory Unie pro organizace producentů v postižených regionech. Taková opatření zajistí finanční stabilitu a posílí odolnost a schopnost organizací producentů v postižených regionech vypořádat se se škodami způsobenými kněžicí mramorovanou a provádět další opatření pro předcházení krizím a jejich řešení v tomto ohledu.

                     (8)

                     Používání vzájemných fondů organizacemi producentů v postižených regionech jako opatření pro předcházení krizím a jejich řešení je způsob, jak zmírnit škody na jejich produkci ovoce a zeleniny a zároveň nahradit ušlý zisk. Proto by měl být přístup organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech k vzájemným fondům usnadněn. V současné době se finanční podpora Unie vztahuje pouze na administrativní náklady spojené s vytvořením vzájemného fondu a na doplnění vzájemného fondu poté, co byly vyplaceny kompenzace členům organizace producentů, kteří se v důsledku nepříznivých podmínek na trhu potýkají s výrazným poklesem příjmů. Za účelem náhrady škod způsobených kněžicí mramorovanou v postižených regionech by se měla finanční podpora Unie vztahovat rovněž na počáteční kapitál vzájemných fondů. Takto poskytnutá finanční podpora Unie na počáteční kapitál vzájemných fondů by nicméně měla být určena na náhradu ušlého zisku členů organizace producentů v důsledku škody způsobené kněžicí mramorovanou.

                     (9)

                     Aby se zlepšil přístup uvedených organizací producentů k vzájemným fondům a dalším krizovým a preventivním opatřením a posílila se jejich finanční stabilita, měl by se strop finanční podpory Unie ve výši 4,6 % určené na krizová a preventivní opatření v operačních programech organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech v souladu s čl. 34 odst. 2 nařízení (EU) č. 1308/2013 zvýšit o 0,4 % hodnoty produkce uvedené na trh na 5 % hodnoty produkce uvedené na trh. Vzhledem k tomu, že sdružení organizací producentů se tento konkrétní problém netýká, není třeba zvyšovat strop stanovený v čl. 34 odst. 2 třetím pododstavci nařízení (EU) č. 1308/2013.

                     (10)

                     V důsledku zvýšení stropu ve výši 4,6 % o 0,4 % by se strop finanční podpory Unie určené na krizová a preventivní opatření měl zvýšit ze současných 0,5 % hodnoty produkce uvedené na trh, jak je stanoveno v čl. 34 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1308/2013, na 0,9 % hodnoty produkce dotčených organizací uvedené na trh. Tyto dodatečné 0,4 % hodnoty produkce uvedené na trh by se měly použít na opatření zaměřená na boj proti kněžici mramorované. Důvodem je potřeba posílit finanční stabilitu organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech, zvýšit jejich odolnost a zlepšit jejich schopnost provádět schválené operační programy v následujících letech.

                     (11)

                     Vzhledem k finanční nestabilitě organizací producentů v odvětví ovoce a zeleniny v postižených regionech a k potřebě provést dodatečná opatření zaměřená na boj proti kněžici mramorované by se strop finanční podpory Unie ve výši 50 % stanovený v čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 měl zvýšit na 60 % v případě všech opatření v operačních programech zaměřených na boj proti kněžici mramorované v postižených regionech.

                     (12)

                     Z hlediska provádění operačních programů podle kalendářních roků a vzhledem ke skutečnosti, že výpočet hodnoty produkce uváděné na trh, podle níž se stanoví výše finanční podpory Unie, je založen na předcházejícím kalendářním roce, by toto nařízení mělo vstoupit v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

                     (13)

                     Toto nařízení by se mělo použít ode dne 1. ledna 2020. To je nezbytné vzhledem ke skutečnosti, že mimořádná opatření se týkají úrovně a rozsahu finanční podpory Unie pro organizace producentů, které utrpěly škodu na produkci ovoce a zeleniny způsobenou kněžicí mramorovanou. Tyto organizace producentů musí začít uplatňovat uvedená opatření ve svých operačních programech od ledna 2020, aby mohly urychleně řešit škody na své produkci ovoce a zeleniny způsobené kněžicí mramorovanou a zajistit kontinuitu svých operačních programů, jakož i svou hospodářskou stabilitu a životaschopnost již v roce 2020.

                     (14)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů a zahradnické produkty,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Oblast působnosti
            Toto nařízení se vztahuje na uznané organizace producentů působící v italských regionech Emilia Romagna, Benátsko, Trentino Alto-Adige, Lombardie, Piemont a Furlánsko-Julské Benátsko, jejichž produkce ovoce a zeleniny byla v roce 2019 napadena asijskou kněžicí mramorovanou (Halyomorpha halys).

            Článek 2
            Mimořádná opatření pro řešení konkrétního problému organizací producentů v postižených regionech

               1.   Finanční podpora Unie pro vzájemné fondy uvedená v čl. 33 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) č. 1308/2013 se vztahuje i na podporu počátečního kapitálu vzájemných fondů. Je určená pro členy organizací producentů jako náhrada za ušlý zisk z důvodu škod na produkci ovoce a zeleniny způsobených asijskou kněžicí mramorovanou (Halyomorpha halys) v regionech uvedených v článku 1.

               2.   Strop ve výši 4,6 % hodnoty produkce uvedené na trh stanovený v čl. 34 odst. 2 druhém pododstavci nařízení (EU) č. 1308/2013 se zvyšuje o 0,4 %, přičemž množství odpovídající těmto dodatečným 0,4 % se použije na opatření pro předcházení krizím a jejich řešení zaměřená na nápravu škod způsobených asijskou kněžicí mramorovanou (Halyomorpha halys) v regionech uvedených v článku 1.

               3.   Na žádost organizací producentů se hraniční hodnota 50 % finanční podpory Unie uvedená v čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) č. 1308/2013 zvýší na 60 % u všech opatření zaměřených na boj proti asijské kněžici mramorované (Halyomorpha halys) v rámci operačních programů organizací producentů působících v regionech uvedených v článku 1.

            Článek 3
            Vstup v platnost a použitelnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 1. ledna 2020 do dne 31. prosince 2020.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 30. března 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  Předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

            (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2031 ze dne 26. října 2016 o ochranných opatřeních proti škodlivým organismům rostlin, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 228/2013, (EU) č. 652/2014 a (EU) č. 1143/2014 a o zrušení směrnic Rady 69/464/EHS, 74/647/EHS, 93/85/EHS, 98/57/ES, 2000/29/ES, 2006/91/ES a 2007/33/ES (Úř. věst. L 317, 23.11.2016, s. 4).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/622 ze dne 29. dubna 2020 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
                  7.5.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 144/6

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/622
         ze dne 29. dubna 2020
         o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 57 odst. 4 a čl. 58 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 (2), je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

                     (2)

                     Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

                     (3)

                     Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

                     (4)

                     Je vhodné umožnit, aby držitel mohl závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013. Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

                     (5)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.

            Článek 2
            Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 34 odst. 9 nařízení (EU) č. 952/2013 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 29. dubna 2020.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedkyně,

               Stephen QUEST

                  generální ředitel

                  Generální ředitelství pro daně a celní unii

            (1)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

            (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1).

            PŘÍLOHA

                        Popis zboží

                        Zařazení (kód KN)

                        Odůvodnění

                        (1)

                        (2)

                        (3)

                        Přední obdélníkový panel autorádia, známý jako „ovládací panel“, který obsahuje několik tlačítek pro zapínání různých funkcí rádia. Je vyroben z plastu. Na tlačítkách/spínačích jsou laserem vygravírované nápisy.
                        Výrobek je předkládán bez elektrických nebo elektronických součástí.
                        (Viz obrázky) (*1)

                        8529 90 92

                        Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 2 b) ke třídě XVI a na znění kódů KN 8529, 8529 90  a 8529 90 92 .
                        Výrobek sehrává přímou úlohu při používání autorádia. Je zásadní součástí pro jeho fungování, jelikož umožňuje aktivaci kontaktních míst, a tím zpřístupnění různých funkcí rádia. Jeho konstrukce a způsob fungování vylučují jakékoli jiné použití než jako součást autorádia. (Viz rozsudek Soudního dvora ze dne 15. února 2007, RUMA GmbH v. Oberfinanzdirektion Nürnberg, C-183/06, ECLI:EU:C:2007:110). Je proto považován za část a součást rádia. Výrobek je proto třeba zařadit do čísla 8529 jako ostatní části a součásti přístrojů čísla 8527.
                        Zařazení do kódu KN 8529 90 49  je vyloučeno, neboť výrobek není „skříň ani schránka“ ve smyslu čísla 8529, ale pouze přední panel autorádia (viz též vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře k podpoložkám 8529 90 41  a 8529 90 49 , třetí odstavec).
                        Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 8529 90 92  jako ostatní části a součásti přístrojů čísla 8527.

               Obrázky

               (*1)  Obrázky slouží pouze pro informaci.