title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 206/2011 ze dne 28. února 2011 o změně nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie

text:
               3.3.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 58/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 206/2011
   ze dne 28. února 2011
   o změně nařízení (ES) č. 367/2006, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího z Indie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 15 odst. 1, čl. 19 odst. 1 a čl. 22 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Předchozí šetření a stávající vyrovnávací opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 2597/1999 (2) uložila Rada v prosinci 1999 konečné vyrovnávací clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, pocházejícího z Indie (dále jen „dotčený výrobek“). Opatření měla podobu valorického vyrovnávacího cla v rozmezí od 3,8 do 19,1 % uloženého na dovoz jednotlivě vyjmenovaných vývozců se zbytkovou celní sazbou 19,1 % uloženou na dovoz dotčeného výrobku od všech ostatních společností. Období šetření v rámci původního šetření trvalo od 1. října 1997 do 30. září 1998.

               (2)

               Nařízením (ES) č. 367/2006 (3) Rada v březnu 2006 zachovala konečné vyrovnávací clo uložené nařízením (ES) č. 2597/1999 z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie, a to na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle článku 18 základního nařízení. Období přezkumného šetření trvalo od 1. října 2003 do 30. září 2004.

               (3)

               V srpnu 2006 Rada na základě prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1288/2006 (4) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.

               (4)

               V září 2007 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování dalšího indického výrobce PET filmu změnila nařízením (ES) č. 1124/2007 (5) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.

               (5)

               V lednu 2009 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování pěti indických výrobců PET filmu, který Komise zahájila z vlastního podnětu, změnila nařízením (ES) č. 15/2009 (6) konečné vyrovnávací clo uložené těmto společnostem nařízením (ES) č. 367/2006 a konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1292/2007 (7).

               (6)

               V červnu 2010 Rada na základě částečného prozatímního přezkumu týkajícího se subvencování indického výrobce PET filmu změnila prováděcím nařízením (EU) č. 579/2010 (8) konečné vyrovnávací clo uložené této společnosti nařízením (ES) č. 367/2006.

               (7)

               Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se v současné době na základě nařízení (ES) 367/2006 vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.

         2.   Stávající antidumpingová opatření

               (8)

               Je třeba poznamenat, že na společnost Vacmet India Limited se na základě nařízení (ES) 1292/2007 vztahuje zbytkové antidumpingové clo ve výši 17,3 %.

         3.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

               (9)

               Dne 7. srpna 2009 Komise obdržela žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení. Žádost omezená na posouzení subvencování byla podána společností Vacmet India Limited, indickým vyvážejícím výrobcem (dále jen „žadatel“). Ve své žádosti žadatel uvedl, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření zavedena, se změnily a že tyto změny jsou trvalé povahy. Žadatel poskytl zjevné důkazy o tom, že k vyrovnání účinků subvencování není nutno nadále zachovávat současnou úroveň opatření.

               (10)

               Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, informovala prostřednictvím oznámení zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie
                   (9) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) o zahájení částečného prozatímního přezkumu v souladu s článkem 19 základního nařízení, který se omezil na posouzení subvencování vzhledem k žadateli.

               (11)

               Šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu mělo také posoudit, zda je třeba v závislosti na zjištěních přezkumu změnit celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců v dotčené zemi, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii.

               (12)

               Komise rovněž prostřednictvím oznámení o zahájení přezkumu zveřejněného dne 14. ledna 2010 v Úředním věstníku Evropské unie
                   (10) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření omezeného na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.

         4.   Šetření

               (13)

               Šetření míry subvencování se týkalo období od 1. ledna 2009 do 31. prosince 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“).

               (14)

               Komise o zahájení částečného prozatímního šetření oficiálně informovala žadatele, indickou vládu a výrobní odvětví v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a být vyslechnuty.

               (15)

               K získání informací, které Komise považovala ke svému šetření za nezbytné, zaslala žadateli dotazník. Kromě toho zaslala dotazník také indické vládě.

               (16)

               Zatímco žadatel během šetření plně spolupracoval, příslušné orgány indické vlády odpovědi na dotazník ve stanovené lhůtě nepředložily. Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné ke zjištění subvencování. V provozovnách žadatele se uskutečnila inspekce na místě.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (17)

               Výrobkem, jenž potvrdil tento přezkum, je výrobek vymezený v nařízení, kterým se ukládají platná opatření (nařízení Rady (ES) č. 367/2006), tedy polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, v současnosti kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90.

         2.   Obdobný výrobek

               (18)

               Jako v předchozích šetřeních se i během tohoto šetření ukázalo, že PET film vyráběný v Indii a vyvážený do Unie a PET film vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Indii a také PET film vyráběný a prodávaný v EU výrobci v Unii mají tytéž základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejné základní využití.

               (19)

               Proto se tyto výrobky považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

         C.   SUBVENCOVÁNÍ

   1.   Úvod

               (20)

               Na základě informací předložených žadatelem a výrobním odvětvím Unie byly prošetřeny následující programy, v jejichž rámci jsou údajně poskytovány subvence:

                           a)

                           program Duty Entitlement Passbook (dále jen „program DEPB“);

                           b)

                           program Export Promotion Capital Goods (dále jen „program EPCG“);

                           c)

                           program předběžného povolení (dále jen „program PP“) (původně známý jako program předběžných licencí);

                           d)

                           kapitálové subvence.

               (21)

               Programy uvedené výše ve 20. bodě odůvodnění písm. a) až c) vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“). Zákon o zahraničním obchodu opravňuje indickou vládu vydávat oznámení o vývozní a dovozní politice. Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány. V tomto případě jsou během období přezkumného šetření důležité dva dokumenty zahraniční obchodní politiky: FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14. Kromě toho indická vláda také stanoví postupy, jimiž se FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 řídí. Jsou uvedeny v publikaci „Příručka postupů, svazek I“ (dále jen „PP I 04-09“ a „PP I 09-14“). Příručka postupů je také pravidelně aktualizována.

               (22)

               Program výše uvedený pod písmenem d) spravují orgány státu Uttarpradéš.

         2.   Program DEPB

   a)   Právní základ

               (23)

               Podrobný popis programu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.

         b)   Způsobilost

               (24)

               Pro tento program je způsobilý kterýkoli vyvážející výrobce nebo vyvážející obchodník.

         c)   Praktické provádění programu DEPB

               (25)

               Vývozce může zažádat o úvěry v rámci programu DEPB, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto programu. Tyto sazby programu DEPB byly stanoveny indickými orgány pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Jsou stanoveny na základě standardních norem vstupů a výstupů a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a daňové zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno, či nikoli.

               (26)

               Aby mohla společnost využívat výhod tohoto programu, musí vyvážet. V době vývozní transakce musí vývozce podat indickým orgánům prohlášení, že probíhá vývoz v rámci programu DEPB. K tomu, aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během postupu odeslání vývozní přepravní doklad. Tento dokument obsahuje mimo jiné výši úvěru DEPB, který má být poskytnut pro tuto vývozní transakci. V tomto okamžiku zná vývozce výši výhody, kterou obdrží. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad, je indická vláda povinna poskytnout úvěr DEPB.

               (27)

               Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem. Takové úvěry mohou být použity k zaplacení cla u následného dovozu jakéhokoliv zboží s výjimkou kapitálového zboží a zboží, pro něž existují dovozní omezení. Zboží dovezené na základě takových úvěrů může být prodáno na domácím trhu (přičemž podléhá dani z prodeje), nebo použito jinak. Úvěry v rámci programu DEPB jsou volně přenosné a platné po dobu dvanácti měsíců ode dne vydání.

               (28)

               Žádosti o úvěry DEPB se vyplňují elektronicky a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí. Fakticky neexistují striktní lhůty pro podání žádosti o úvěry DEPB. Elektronický systém používaný ke správě programu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14. Jak je navíc jasně stanoveno v kapitole 9.3 příručky PP I 04-09 a PP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout, s uložením menší pokuty (tj. 10 % nároku).

               (29)

               Bylo zjištěno, že žadatel tento program během období přezkumného šetření využíval.

         d)   Závěry k programu DEPB

               (30)

               Program DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Úvěr v rámci programu DEPB je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a bude tak snižovat výnosy indické vlády z cla, které by jinak bylo splatné. Nadto úvěr DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zvyšuje jeho likviditu.

               (31)

               Navíc DEPB právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

               (32)

               Tento program nelze považovat za povolený systém navracení nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Vývozce nemá zejména žádnou povinnost skutečně spotřebovat bezcelně dovezené zboží ve výrobním procesu a částka úvěru není vypočtena ve vztahu ke skutečně využitému vstupnímu materiálu. Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení toho, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení. V neposlední řadě je vývozce způsobilý obdržet výhody programu DEPB bez ohledu na to, zda vůbec nějaký vstupní materiál doveze. Pro získání výhody stačí, aby vývozce prostě vyvezl zboží, aniž by prokazoval, že byl dovezen nějaký vstupní materiál. Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tedy nárok na výhodu z programu DEPB.

         e)   Výpočet výše subvence

               (33)

               V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení a s metodikou výpočtu použitou pro tento program v nařízení (ES) č. 367/2006 byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody, kterou získal příjemce a která je zjištěna za období přezkumného šetření. V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku vývozní transakce podle tohoto programu. V tom okamžiku se indická vláda zříká celních poplatků, čímž vzniká finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Jakmile celní úřady vydají vývozní přepravní doklad uvádějící mimo jiné i výši úvěru DEPB, která bude pro tuto vývozní transakci poskytnuta, nemůže indická vláda rozhodovat o tom, zda subvenci udělí či nikoli. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se považuje za odpovídající stanovit výši výhody vyplývající z programu DEPB jako součet úvěrů získaných za vývozní transakce uskutečněné v rámci tohoto programu v období přezkumného šetření.

               (34)

               V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1) písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, odečteny z takto zjištěných úvěrů, aby byla určena výše subvence (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

               (35)

               Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 7,9 %.

         3.   Program EPCG

   a)   Právní základ

               (36)

               Podrobný popis programu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14.

         b)   Způsobilost

               (37)

               Pro tento program jsou způsobilí vyvážející výrobci, vyvážející obchodníci „vázaní“ na podpůrné výrobce a poskytovatelé služeb.

         c)   Praktické provádění

               (38)

               Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti povoleno dovážet kapitálové zboží (nové a od dubna 2003 i použité kapitálové zboží staré až 10 let) za sníženou celní sazbu. Za tímto účelem indická vláda vydá na požádání a po zaplacení poplatku licenci EPCG. Od dubna 2000 zajišťuje program sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % použitelnou na veškeré kapitálové zboží dovezené podle tohoto programu.

               (39)

               Držitel licence EPCG může také pořídit kapitálové zboží z domácích zdrojů. V takovém případě může domácí výrobce kapitálového zboží využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu tohoto kapitálového zboží. Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky kapitálového zboží držiteli licence EPCG.

               (40)

               Bylo zjištěno, že žadatel tohoto programu během období přezkumného šetření využíval.

         d)   Závěr k programu EPCG

               (41)

               Program EPCG poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Snížení cla zakládá finanční příspěvek od indické vlády, protože tato úleva snižuje příjmy z cla indické vlády, které by bylo jinak splatné. Navíc snížení cla poskytuje výhodu vývozci, protože poplatky ušetřené při dovozu zvyšují jeho likviditu.

               (42)

               Navíc EPCG právně závisí na vývozní výkonnosti, protože takové licence nelze získat bez závazku vyvážet. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.

               (43)

               Tento program nelze považovat za povolený systém navracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu článku 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Kapitálové zboží není zahrnuto do rozsahu takových povolených systémů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože není spotřebováno ve výrobě vyvážených výrobků.

         e)   Výpočet výše subvence

               (44)

               Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dováženého kapitálového zboží na dobu odpovídající běžné době amortizace takového kapitálového zboží v dotčeném výrobním odvětví. V souladu se zavedenou praxí byla takto vypočtená částka, která připadá na období přezkumného šetření, upravena připočtením úroku v průběhu tohoto období, aby odrážela celou výši výhody v průběhu času. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V případě, že byly podány oprávněné žádosti, byly v souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení poplatky, které byly nezbytně vynaloženy, aby byla získána subvence, od této částky odečteny.

               (45)

               V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

               (46)

               Pokud jde o dovoz uskutečněný v rámci tohoto programu, šetření odhalilo, že množství položek mohlo být využito jak pro výrobu dotčeného výrobku, tak pro výrobu jiných výrobků. Bylo však zjištěno, že některé položky byly využity v továrně, jež se používá výhradně pro výrobu PET filmu. Proto pokud jde o výpočet výhody žadatele, měl by se jako vhodný jmenovatel pro tyto položky použít obrat vývozu dotčeného výrobku, a nikoli celkový obrat vývozu.

               (47)

               Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 2,4 %.

         4.   Program předběžných povolení (PP)

   a)   Právní základ

               (48)

               Podrobný popis tohoto programu je uveden v odstavcích 4.1.1 až 4.1.14 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitolách 4.1 až 4.30 příruček PP I 04-09 a PP I 09-14. Tento program se během předchozího šetření, jež vedlo k uložení nyní platného konečného vyrovnávacího cla podle nařízení (ES) č. 367/2006, nazýval program předběžných licencí.

         b)   Způsobilost

               (49)

               Program předběžných povolení sestává z šesti podprogramů, jak je podrobněji popsáno v 50. bodě odůvodnění níže. Tyto podprogramy se mimo jiné liší v rozsahu způsobilosti. Vyvážející výrobci a vyvážející obchodníci, kteří jsou „vázáni“ na podpůrné výrobce, jsou způsobilí pro podprogram PP na fyzický vývoz a na roční potřebu. Vyvážející výrobci poskytující dodávky konečnému vývozci jsou způsobilí pro program PP na dodávky meziproduktů. Hlavní dodavatelé dodávající v rámci kategorií „domnělého vývozu“ uvedených v odstavci 8.2 dokumentu FT 04-09, jako např. dodavatelé jednotky orientované na vývoz, jsou způsobilí pro podprogram PP na domnělý vývoz. Dodavatelé meziproduktů vyvážejícím výrobcům jsou způsobilí pro výhody „domnělého vývozu“ v rámci podprogramů předběžného příkazu k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“) a tuzemského back-to-back akreditivu.

         c)   Praktické provádění

               (50)

               Předběžná povolení mohou být vydávána na:
               i)   Fyzický vývoz: Jedná se o hlavní podprogram. Umožňuje bezcelní dovoz vstupního materiálu potřebného k výrobě určitého výsledného výrobku určeného na vývoz. „Fyzický“ v tomto kontextu znamená, že výrobek určený na vývoz musí opustit indické území. Bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost zahrnující typ výrobku určeného na vývoz jsou uvedeny v licenci.
               ii)   Roční potřebu: Toto povolení není určeno pro konkrétní výrobek na vývoz, nýbrž pro širší skupinu výrobků (např. chemické látky a příbuzné výrobky). Držitel licence může, až po určitý limit stanovený podle jeho exportní výkonnosti v minulosti, dovážet bezcelně veškeré vstupy k použití při výrobě veškerých položek spadajících do dané skupiny výrobků. Může vyvážet jakýkoli výsledný výrobek spadající do dané skupiny výrobků, který byl vyroben s použitím takového materiálu osvobozeného od cla.
               iii)   Dodávky meziproduktů: Tento podprogram se vztahuje na případy, kdy dva výrobci chtějí vyrábět jeden výrobek na vývoz a podílet se na procesu výroby. Vyvážející výrobce, jenž vyrábí meziprodukt, smí bezcelně dovážet vstupní materiál a pro tento účel může získat předběžné povolení na dodávky meziproduktů. Konečný vývozce dokončuje výrobu a je povinen hotový výrobek vyvézt.
               iv)   Domnělý vývoz: Tento podprogram umožňuje hlavnímu dodavateli bezcelní dovoz vstupů, které jsou potřebné pro výrobu zboží, které má být prodáno jako „domnělý vývoz“ kategoriím odběratelů vyjmenovaným v odst. 8.2 písm. b) až f), g), i) a j) dokumentu FT-policy 04-09. Domnělý vývoz odkazuje na ty transakce, při nichž dodané zboží neopouští zemi. Za domnělý vývoz je považována celá řada kategorií dodávek za předpokladu, že je zboží vyrobeno v Indii, jako např. dodávky zboží pro jednotky orientované na vývoz nebo pro společnost, která se nachází ve zvláštní ekonomické zóně.
               v)   Předběžný příkaz k uvolnění (Advance Release Order, dále jen „ARO“): Držitel předběžného povolení, který hodlá odebírat vstupy z domácích zdrojů místo přímého dovozu, má možnost za tímto účelem použít ARO. V takových případech jsou předběžná povolení validována jako ARO a převedena na domácího dodavatele při dodávce v nich uvedených položek. Schválení ARO dává domácímu dodavateli nárok využívat výhod domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně). V rámci mechanismu ARO jsou daně a cla vraceny dodavateli místo konečnému vývozci ve formě vrácení/náhrady cla. Vrácení daní/cla je možné v případě domácích vstupů i v případě dovezených vstupů.
               vi)   Tuzemský back-to-back akreditiv: Tento podprogram se opět vztahuje na domácí dodávky držiteli předběžného povolení. Držitel předběžného povolení může požádat banku o otevření tuzemského akreditivu ve prospěch domácího dodavatele. Na povolení pro přímý dovoz bude banka započítávat pouze hodnotu a množství položek opatřených z domácích zdrojů místo z dovozu. Domácí dodavatel bude mít nárok na výhody domnělého vývozu, jak je uvedeno v odstavci 8.3 dokumentu FT-policy 04-09 (tj. program předběžných povolení na dodávky meziproduktů/domnělý vývoz, vrácení cla při domnělém vývozu a náhrady konečné spotřební daně).

               (51)

               Žadatel získal během období přezkumného šetření úlevy spadající pod program předběžných povolení vztahující se k dotčenému výrobku. Žadatel využil jednoho podprogramu, a sice fyzického vývozu v rámci programu PP. Tudíž není nezbytné zjišťovat napadnutelnost zbývajících nevyužívaných podprogramů.

               (52)

               Pro účely ověření indickými orgány je držitel předběžného povolení ze zákona povinen vést „pravdivou a řádnou evidenci spotřeby a využití bezcelně dováženého zboží/zboží nakupovaného z domácích zdrojů“ ve stanoveném formátu (kapitoly 4.26 a 4.30 a dodatek 23 PP I 04-09 a PP I 09-14), tj. registr skutečné spotřeby. Tento registr musí ověřit externí autorizovaný účetní/kontrolor nákladů a provedené práce, který vydává potvrzení, že stanovené registry a příslušné záznamy byly zkontrolovány a že informace předávané podle dodatku 23 jsou po všech stránkách pravdivé a správné.

               (53)

               Pokud jde o podprogram, kterého během období přezkumného šetření využíval žadatel, tj. fyzický vývoz, bezcelní dovozní množství a vývozní povinnost jsou pevně stanoveny indickou vládou, pokud jde o množství a hodnotu, a zaznamenány v povolení. Kromě toho mají být při dovozu a vývozu předmětné transakce pro doložení zaznamenány státními úředníky přímo do povolení. Objem dovozu povolený v rámci programu PP je určen indickou vládou na základě standardních norem vstupů a výstupů, které existují pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku. Dovážené vstupní materiály jsou nepřenosné a musí být použity pro výrobu výsledného výrobku na vývoz. Vývozní povinnost musí být splněna v předepsané lhůtě po vydání licence (24 měsíců, lhůtu lze dvakrát prodloužit, pokaždé o šest měsíců).

               (54)

               V rámci tohoto prozatímního přezkumného šetření bylo zjištěno, že požadavky ohledně ověřování stanovené indickými orgány nebyly dodrženy a dosud nebyly testovány v praxi. Žadatel nevedl žádný systém, na jehož základě by se dalo ověřit, které vstupy byly spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku a v jakém množství, jak stanoví dokument FT-policy (dodatek 23) a příloha II část II odst. 4 základního nařízení. Ve skutečnosti neexistovaly žádné záznamy o skutečné spotřebě.

               (55)

               Změny ve správě zahraniční obchodní politiky 04-09, které nabyly účinnosti na podzim roku 2005 (povinné zasílání registru spotřeby indickým orgánům v rámci procedury pro splacení licencí), nebyly prozatím v případě tohoto žadatele uplatněny. V této fázi proto nebylo možné ověřit faktické uplatňování tohoto ustanovení.

         d)   Závěry k programu PP

               (56)

               Osvobození od dovozního cla je subvencí ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. finanční příspěvek indické vlády, která poskytla zvýhodnění šetřenému vývozci.

               (57)

               Navíc program PP na fyzický vývoz jasně právně závisí na vývozní výkonnosti, a je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4) prvního pododstavce písm. a) základního nařízení. Bez vývozního závazku nemůže společnost využívat výhod vyplývajících z tohoto programu.

               (58)

               Podprogram použitý v rámci tohoto případu nemůže být považován za přípustný systém navracení cla či systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení. Nevyhovuje pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení. Indická vláda neuplatnila účinně svůj nový ani starý ověřovací systém nebo postup za účelem potvrzení, zda a v jakém množství byly vstupy spotřebovány při výrobě vyváženého výrobku (příloha II část II odst. 4 základního nařízení a v případě programu navracení u náhradních vstupů příloha III část II odst. 2 základního nařízení). Standardní normy vstupů a výstupů pro dotčený výrobek nebyly dostatečně přesné. Samotné standardní normy vstupů a výstupů nelze pokládat za systém pro ověřování skutečné spotřeby, jelikož podoba těchto standardních norem neumožňuje indické vládě s dostatečnou přesností ověřovat objem vstupů spotřebovaných při výrobě na vývoz. Navíc indická vláda neprovedla další přezkoumání založené na skutečných vstupech, přestože by takové přezkoumání bylo při neexistenci účinně uplatňovaného ověřovacího systému zpravidla nutné (příloha II část II odst. 5 a příloha III část II odst. 3 základního nařízení).

               (59)

               Uvedený podprogram je proto napadnutelný.

         e)   Výpočet výše subvence

               (60)

               Při neexistenci povoleného systému navracení cla nebo systému navracení u náhradních vstupů má napadnutelná výhoda podobu prominutí celkových dovozních cel obvykle splatných při dovozu vstupů. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že základní nařízení nestanoví pouze vyrovnání „nadměrných“ celních úlev. Podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a přílohy I písm. i) základního nařízení lze napadnout nadměrné vrácení cla pouze za předpokladu, že jsou splněny podmínky obsažené v přílohách II a III základního nařízení. Tyto podmínky však v tomto případě splněny nebyly. Proto v případě, že není prokázána existence vhodného monitorovacího procesu, nelze výše uvedenou výjimku pro program navracení použít a namísto údajného nadměrného vrácení se použije obvyklé pravidlo napadnutí výše nezaplaceného cla (ušlého příjmu). Jak je uvedeno v příloze II části II a příloze III části II základního nařízení, není výpočet takového nadměrného vrácení povinností vyšetřujícího orgánu. Naopak podle čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení musí vyšetřující orgán pouze získat dostatečné důkazy k vyvrácení vhodnosti údajného ověřovacího systému.

               (61)

               Výše subvencí pro žadatele, který využil programu PP, byla vypočtena na základě ušlého dovozního cla (základní clo a zvláštní dodatečné clo) z materiálu dovezeného v rámci podprogramu během období přezkumného šetření (čitatel). V souladu s čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení byly poplatky nezbytně vynaložené za účelem získání subvence v případě oprávněné žádosti z výše subvencí odečteny. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat dotčeného výrobku v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

               (62)

               Sazba subvence zjištěná pro tento program během období přezkumného šetření pro žadatele činí 0,2 %.

         5.   Kapitálové subvence (KS)

   a)   Právní základ

               (63)

               V předchozích šetřeních týkajících se PET filmu, včetně šetření, které vedlo k uložení v současné době platného konečného vyrovnávacího cla nařízením (ES) č. 367/2006, bylo prošetřeno několik indických státních programů zahrnujících pobídky poskytované místním společnostem. Státní programy spadají pod bod „Soustava programů pobídek“, jelikož sem mohou patřit pobídky různého druhu. Z předchozího šetření vyplynulo, že nárok společnosti na výhody by mohl být stanoven v certifikátu způsobilosti nebo v osvědčení o nároku. Nicméně pokud jde o stávající šetření, mohlo docházet k subvencím ad hoc, např. ke kapitálovým subvencím.

         b)   Způsobilost

               (64)

               K tomu, aby byly pro tento program způsobilé, platí jako obecné pravidlo, že společnosti musí investovat do méně rozvinutých oblastí státu, kde buď založí nový průmyslový podnik, nebo umístí rozsáhlou investici nebo diverzifikují stávající průmyslový podnik.

         c)   Praktické provádění

               (65)

               Podle odpovědí na dotazník žadatel v roce 2009 obdržel od vlády státu Uttarpradéš značnou částku kapitálové subvence na založení nových výrobních zařízení. Bylo vysvětleno, že tato kapitálová subvence, kterou společnost obdržela, je spojená se založením nových výrobních zařízení, tzn. má pokrýt náklady na investice vynaložené žadatelem. Podle žadatele se jednalo o čistou subvenci ve formě grantu v zájmu zlepšení rovných podmínek.

               (66)

               Šetření rovněž odhalilo, že žadatel je vzhledem k dříve vynaloženým investicím způsobilý pro vrácení DPH a centrální daně z prodeje odborem obchodních daní státu Uttarpradéš. V certifikátu způsobilosti je uvedena maximální částka, o niž může společnost žádat. Tohoto programu společnost využívala čtyři roky. Žádala každý měsíc o navrácení DPH a centrální daně z prodeje naúčtované při vnitrostátním a mezistátním prodeji, a to rovněž během období přezkumného šetření.

         d)   Závěr

               (67)

               Kapitálová subvence je přímý převod finančních prostředků, tj. grant žadateli. Jedná se o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Jedná se o finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, která dává žadateli přímou výhodu.

               (68)

               Vrácení DPH a centrální daně z prodeje představuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení. Vrácení daně představuje finanční příspěvek vlády státu Uttarpradéš, neboť tato úleva snižuje příjmy této vlády z daní, které by byly jinak splatné. Vrácení daně navíc žadateli poskytuje výhodu, protože ušetřené daně zvyšují jeho likviditu.

               (69)

               Subvence nejsou právně závislé na vývozní výkonnosti. Vzhledem k nedostatku spolupráce ze strany orgánů vlády státu Uttarpradéš však nebyla Komise schopna dospět k jasnému závěru o tomto programu, pokud jde o specificitu a praktické uplatňování tohoto zákona, jakož i o míru pravomocí, které má k dispozici orgán, který subvenci poskytuje, při rozhodování o žádostech. Skutečně nelze s jistotou rozhodnout, zda je splněno ustanovení čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. b), jelikož nebylo možné zjistit, zda vláda státu Uttarpradéš pro poskytnutí subvence uplatňovala objektivní kritéria nebo podmínky. Ačkoli bylo dokázáno, že program není právně specifický, není stále zřejmé, zda není specifický v praxi. Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 2 prvního pododstavce písm. c) a čl. 4 odst. 2 čtvrtého pododstavce základního nařízení.

         e)   Výpočet výše subvence

               (70)

               Pokud jde o kapitálové subvence obdržené žadatelem na založení nových výrobních zařízení, byla v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení výše subvence vypočtena na základě kapitálové subvence rozložené na dobu odpovídající běžné době amortizace/době životnosti kapitálového zboží v tomto výrobním odvětví, neboť subvence může být spojena se získáním stálých aktiv. K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase. Za vhodnou pro tento účel byla považována komerční úroková sazba v průběhu období přezkumného šetření v Indii. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

               (71)

               Pokud jde o vrácení DPH a centrální daně z prodeje, byla výše subvence vypočtena na základě výše vrácených daní během období přezkumného šetření. V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence (čitatel) přepočtena na celkový vývozní obrat a domácí prodej v průběhu období přezkumného šetření (jmenovatel), protože subvence není závislá na vývozu a nebyla poskytnuta podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

               (72)

               Na základě výše uvedených skutečností činí míra subvence zjištěná v souvislosti s těmito kapitálovými subvencemi během období přezkumného šetření pro žadatele 0,5 %.

         6.   Výše napadnutelných subvencí

               (73)

               Na žadatele se v současné době vztahuje vyrovnávací clo ve výši 19,1 %.

               (74)

               Částka napadnutelných subvencí pro žadatele, vyjádřená valoricky, zjištěná v průběhu tohoto částečného prozatímního přezkumu, činí 11,0 %, jak je uvedeno níže:

                           PROGRAM→

                           DEPB (11)

                           EPCG (11)

                           PP (11)

                           KS

                           Celkem

                           Společnost↓

                           %

                           %

                           %

                           %

                           %

                           Vacmet India Limited

                           7,9

                           2,4

                           0,2

                           0,5

                           11,0

               (75)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se dospělo k závěru, že se míra subvencování dotčeného vyvážejícího výrobce snížila.

         7.   Vyrovnávací opatření

               (76)

               Rovněž se zkoumalo, zda lze změnu okolností, pokud jde o zkoumané programy, považovat za změnu trvalé povahy.

               (77)

               Šetření potvrdilo, že výše subvence pro žadatele se snížila na podstatně nižší úroveň, než kolik činí v současné době pro něj platné clo. Toto snížení celkové výše subvencí je způsobeno zejména značným poklesem výhod, jež jsou v rámci programu DEPB dostupné. Výše uvedené skutečnosti svědčí o tom, že žadatel bude i nadále příjemcem nižších subvencí, než je výše celní sazby, která se na něj nyní vztahuje.

               (78)

               Jelikož bylo prokázáno, že žadatel je příjemcem mnohem nižších subvencí než dříve a že bude pravděpodobně i nadále příjemcem subvencí nižších, než bylo určeno v rámci původního šetření, měla by být úroveň opatření změněna tak, aby zohlednila tato nová zjištění.

               (79)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti by změněné sazby vyrovnávacího cla měly být stanoveny novými sazbami subvencování, zjištěnými při tomto prozatímním částečném přezkumu, jelikož rozpětí újmy vypočtená při původním antisubvenčním šetření jsou i nadále vyšší.

               (80)

               Podle čl. 24 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (ES) č. 597/2009 nesmí být na žádný výrobek současně uloženo antidumpingové i vyrovnávací clo, aby se napravila táž situace, která vzniká jak dumpingem, tak poskytnutím vývozní subvence. Avšak vzhledem k tomu, že antidumpingové clo stanovené pro žadatele na základě paralelního prozatímního přezkumu antidumpingových opatření, pokud jde o dotčený výrobek, činí 0 %, v tomto případě k této situaci nedochází.

               (81)

               Pokud jde o celní sazbu v současnosti platnou pro dovoz dotčeného výrobku od vyvážejících výrobců, kteří nejsou jednotlivě vyjmenováni v čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 367/2006, tj. celní sazbu platnou pro „všechny ostatní společnosti“ v Indii, je třeba poznamenat, že faktické modality prošetřovaných programů a jejich napadnutelnost se od předchozího šetření nezměnily. Neexistuje tedy žádný důvod pro nový výpočet sazeb subvencí a celních sazeb těchto společností. Proto celní sazby platné pro všechny ostatní společnosti, kromě žadatele, zůstávají nezměněny.

               (82)

               Zúčastněné strany byly informovány o hlavních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zvažuje návrh změny celní sazby platné pro žadatele, a bylo jim umožněno vyjádřit připomínky.

               (83)

               Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byla konečná zjištění odpovídajícím způsobem upravena,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V tabulce v čl. 1 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 367/2006 se vkládá položka, která zní:

                  „Vacmet India Limited, Anant Plaza, IInd Floor, 4/117-2 A, Civil Lines, Church Road, Agra-282002, Uttar Pradesh, Indie

                  11,0

                  A992“

   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. února 2011.

            Za Radu

            předseda

         FELLEGI T.

      (1)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (2)  Úř. věst. L 316, 10.12.1999, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 68, 8.3.2006, s. 15.

      (4)  Úř. věst. L 236, 31.8.2006, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 255, 29.9.2007, s. 1.

      (6)  Úř. věst. L 6, 10.1.2009, s. 1.

      (7)  Úř. věst. L 288, 6.11.2007, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 168, 2.7.2010, s. 1.

      (9)  Úř. věst. C 8, 14.1.2010, s. 29.

      (10)  Úř. věst. C 8, 14.1.2010, s. 27.

      (11)  Subvence označené hvězdičkou jsou vývozní subvence.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1999 ze dne 9. listopadu 2015, kterým se mění nařízení (EU) č. 165/2011, kterým se stanoví odpočty z některých kvót pro makrelu obecnou přidělených Španělsku na rok 2011 a následující roky z důvodu nadměrného rybolovu v roce 2010

text:
               10.11.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 292/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1999
   ze dne 9. listopadu 2015,
   kterým se mění nařízení (EU) č. 165/2011, kterým se stanoví odpočty z některých kvót pro makrelu obecnou přidělených Španělsku na rok 2011 a následující roky z důvodu nadměrného rybolovu v roce 2010
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1224/2009 ze dne 20. listopadu 2009 o zavedení kontrolního režimu Společenství k zajištění dodržování pravidel společné rybářské politiky, o změně nařízení (ES) č. 847/96, (ES) č. 2371/2002, (ES) č. 811/2004, (ES) č. 768/2005, (ES) č. 2115/2005, (ES) č. 2166/2005, (ES) č. 388/2006, (ES) č. 509/2007, (ES) č. 676/2007, (ES) č. 1098/2007, (ES) č. 1300/2008 a (ES) č. 1342/2008 a o zrušení nařízení (EHS) č. 2847/93, (ES) č. 1627/94 a (ES) č. 1966/2006 (1), a zejména na čl. 105 odst. 1 a 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (EU) č. 165/2011 (2) ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 978/2014 (3) stanoví, že rybolovná kvóta pro makrelu obecnou (Scomber scombrus) v oblastech Mezinárodní rady pro průzkum moří (ICES) VIIIc, IX a X a ve vodách Unie oblasti CECAF 34.1.1 (dále jen „rybolovná kvóta pro makrelu obecnou“) přidělená Španělsku v roce 2014 se z důvodu nadměrného rybolovu v roce 2010 snižuje o 5 989 tun.

               (2)

               Nařízení (EU) č. 165/2011 dále v souvislosti s nadměrným rybolovem v roce 2010 stanoví, že rybolovná kvóta pro makrelu obecnou přidělená Španělsku v roce 2015 a případně v následujících letech, se snižuje o 9 747 tun.

               (3)

               Dne 30. března 2015 informovaly španělské orgány Komisi, že rybolovná kvóta Španělska pro makrelu obecnou na rok 2014 nebyla plně využita, a požádaly Komisi, aby nevyužité množství vzala v potaz a snížila odpočet na rok 2015 prováděný podle nařízení (EU) č. 165/2011.

               (4)

               Zároveň Španělsko v souladu s čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 (4) požádalo, aby část jeho rybolovné kvóty pro makrelu obecnou na rok 2014 byla v rámci omezení stanovených v uvedeném nařízení stažena a převedena do roku 2015.

               (5)

               Nevyužité množství rybolovné kvóty Španělska pro makrelu obecnou na rok 2014 činí 5 652,891 tun. Na základě prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/1170 (5) bylo 4 211,038 tun z této nevyužité rybolovné kvóty převedeno do roku 2015. Z toho vyplývá, že zbývající nevyužité množství za rok 2014 činí 1 441,853 un.

               (6)

               Žádost je nadále v souladu s důvody uvedenými v 7. bodě odůvodnění nařízení (EU) č. 165/2011, v němž se vysvětluje rozložení odpočtů na období pěti nebo více let.

               (7)

               Množství 1 441,853 tun by se mělo využít ke změně plánu odpočtů uvedeného v nařízení (EU) č. 165/2011 ve znění prováděcího nařízení (EU) č. 978/2014. Toto množství by se mělo připočítat k množství odpočtu z rybolovné kvóty pro makrelu obecnou na rok 2014, která se tak zvýší z 5 989 na 7 430,853 tun, a zároveň je třeba ji odečíst od množství odpočtu z rybolovné kvóty pro makrelu obecnou na rok 2015, která se tedy sníží z 9 747 na 8 305,147 tun.

               (8)

               Nařízení (EU) č. 165/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha nařízení (EU) č. 165/2011 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 9. listopadu 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 1.

      (2)  Nařízení (EU) č. 165/2011 ze dne 22. února 2011, kterým se stanoví odpočty z některých kvót pro makrelu obecnou přidělených Španělsku na rok 2011 a následující roky z důvodu nadměrného rybolovu v roce 2010 (Úř. věst. L 48, 23.2.2011, s. 11).

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 978/2014 ze dne 16. září 2014, kterým se mění nařízení (EU) č. 165/2011, kterým se stanoví odpočty z některých kvót pro makrelu obecnou přidělených Španělsku na rok 2011 a následující roky z důvodu nadměrného rybolovu v roce 2010 (Úř. věst. L 275, 17.9.2014, s. 1).

      (4)  Nařízení Rady (ES) č. 847/96 ze dne 6. května 1996, kterým se stanoví dodatečné podmínky pro meziroční řízení celkových přípustných odlovů a kvót (Úř. věst. L 115, 9.5.1996, s. 3).

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1170 ze dne 16. července 2015, kterým se podle čl. 4 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 847/96 k rybolovným kvótám na rok 2015 přičítá určité množství převedené v roce 2014 (Úř. věst. L 189, 17.7.2015, s. 2).

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA

                        Populace

                        Původní kvóta 2010 (1)

                        Upravená kvóta 2010

                        Zjištěný odlov 2010

                        Rozdíl kvóta – odlov (přečerpání)

                        Násobící koeficient podle čl. 105 odst. 2 nařízení (ES) č. 1224/2009 (přečerpání * 2)

                        Odpočet 2011

                        Odpočet 2012

                        Odpočet 2013

                        Odpočet 2014

                        Odpočet 2015 a případně v následujících letech

                        MAC/8C3411

                        27 919

                        24 604

                        44 225

                        – 19 621
                        (79,7 % kvóty na rok 2010)

                        – 39 242

                        7 744

                        5 500

                        10 262

                        7 430,853

                        8 305,147

         (1)  Nařízení (EU) č. 53/2010.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/61 ze dne 20. ledna 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               21.1.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 14/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/61
   ze dne 20. ledna 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. ledna 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  236,2

                  MA

                  80,9

                  TN

                  113,9

                  TR

                  91,2

                  ZZ

                  130,6

                  0707 00 05

                  MA

                  85,8

                  TR

                  150,9

                  ZZ

                  118,4

                  0709 93 10

                  MA

                  52,6

                  TR

                  150,6

                  ZZ

                  101,6

                  0805 10 20

                  EG

                  50,0

                  MA

                  64,1

                  TN

                  57,9

                  TR

                  65,8

                  ZZ

                  59,5

                  0805 20 10

                  IL

                  163,3

                  MA

                  82,3

                  ZZ

                  122,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  103,6

                  JM

                  147,2

                  MA

                  82,8

                  TR

                  99,2

                  ZZ

                  108,2

                  0805 50 10

                  TR

                  102,3

                  ZZ

                  102,3

                  0808 10 80

                  CL

                  84,9

                  US

                  121,1

                  ZZ

                  103,0

                  0808 30 90

                  CN

                  76,1

                  ZZ

                  76,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/95 ze dne 19. ledna 2017, kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence a žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2017 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 616/2007

text:
               20.1.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 16/24

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/95
   ze dne 19. ledna 2017,
   kterým se stanoví koeficient přidělení použitelný na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence a žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2017 v rámci celních kvót pro odvětví drůbežího masa otevřených nařízením (ES) č. 616/2007
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 616/2007 (2) byly otevřeny roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí.

               (2)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 1. do 7. ledna 2017 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017 převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3).

               (3)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané od 1. do 7. ledna 2017 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017 převyšují u některých kvót dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní práva vydávána, a stanovit koeficient přidělení, který se použije pro požadovaná množství, vypočítaný v souladu s čl. 6 odst. 3 nařízení (ES) č. 1301/2006 ve spojení s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006.

               (4)

               Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017, se vynásobí koeficientem přidělení stanoveným v části A přílohy tohoto nařízení.
   2.   Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní práva podané podle nařízení (ES) č. 616/2007 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017, se vynásobí koeficientem přidělení stanoveným v části B přílohy tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. ledna 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 616/2007 ze dne 4. června 2007 o otevření a správě celních kvót Společenství v odvětví drůbežího masa pocházejícího z Brazílie, Thajska a jiných třetích zemí (Úř. věst. L 142, 5.6.2007, s. 3).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

      PŘÍLOHA
      ČÁST A

                  Skupina číslo

                  Pořadové číslo

                  Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017
                  (%)

                  1

                  09.4211

                  0,273598

                  2

                  09.4212

                  39,659846

                  4A

                  09.4214

                  29,761716

                  09.4251

                  0,475143

                  09.4252

                  —

                  6A

                  09.4216

                  0,281611

                  09.4260

                  0,313976

                  7

                  09.4217

                  —

                  8

                  09.4218

                  —

            ČÁST B

                  Skupina číslo

                  Pořadové číslo

                  Koeficient přidělení – žádosti podané pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2017
                  (%)

                  5A

                  09.4215

                  0,506436

                  09.4254

                  0,571640

                  09.4255

                  —

                  09.4256

                  —


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2263 ze dne 15. prosince 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               16.12.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 342/24

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2263
   ze dne 15. prosince 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 15. prosince 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  104,9

                  SN

                  241,4

                  TN

                  123,9

                  TR

                  118,9

                  ZZ

                  147,3

                  0707 00 05

                  MA

                  70,7

                  TR

                  159,5

                  ZZ

                  115,1

                  0709 93 10

                  MA

                  143,7

                  TR

                  138,5

                  ZZ

                  141,1

                  0805 10 20

                  IL

                  126,4

                  TR

                  76,6

                  ZZ

                  101,5

                  0805 20 10

                  MA

                  69,9

                  ZZ

                  69,9

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  116,7

                  JM

                  125,0

                  MA

                  74,5

                  TR

                  82,0

                  ZZ

                  99,6

                  0805 50 10

                  TR

                  82,8

                  ZZ

                  82,8

                  0808 10 80

                  US

                  100,7

                  ZZ

                  100,7

                  0808 30 90

                  CN

                  89,4

                  ZZ

                  89,4

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/24 ze dne 7. ledna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               8.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 4/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/24
   ze dne 7. ledna 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. ledna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  69,6

                  IL

                  104,4

                  MA

                  89,1

                  TN

                  130,5

                  TR

                  108,0

                  ZZ

                  100,3

                  0707 00 05

                  TR

                  160,8

                  ZZ

                  160,8

                  0709 93 10

                  MA

                  96,9

                  SN

                  80,8

                  TR

                  157,6

                  ZZ

                  111,8

                  0805 10 20

                  EG

                  41,2

                  MA

                  68,6

                  TR

                  74,1

                  ZA

                  40,1

                  ZW

                  32,9

                  ZZ

                  51,4

                  0805 20 10

                  MA

                  58,8

                  ZZ

                  58,8

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  IL

                  89,3

                  JM

                  106,8

                  TR

                  80,9

                  ZZ

                  92,3

                  0805 50 10

                  TR

                  53,0

                  ZZ

                  53,0

                  0808 10 80

                  AR

                  164,5

                  BR

                  62,9

                  CL

                  82,5

                  MK

                  39,8

                  US

                  145,8

                  ZA

                  147,0

                  ZZ

                  107,1

                  0808 30 90

                  US

                  171,4

                  ZZ

                  171,4

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 475/2011 ze dne 13. května 2011 o změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie

text:
               18.5.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 131/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 475/2011
   ze dne 13. května 2011
   o změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“),
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 1425/2006 (2), a zejména na článek 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise („Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   PŘEDCHOZÍ POSTUP

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1425/2006 uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Unie. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících vyvážejících výrobců při šetření, které vedlo k uložení antidumpingového cla (dále jen „původní šetření“) v ČLR, byl vybrán vzorek čínských vyvážejících výrobců a společnostem zařazeným do vzorku byly uloženy individuální celní sazby v rozmezí od 4,8 % do 12,8 %, přičemž na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku zařazeny nebyly, byla uvalena celní sazba ve výši 8,4 %. Nařízením (ES) č. 249/2008 byla pro jistou společnost stanovena celní sazba ve výši 4,3 %. Na společnosti v ČLR, které se samy nepřihlásily ani při šetření nespolupracovaly, byla uvalena celní sazba ve výši 28,8 %.

               (2)

               Článek 2 nařízení (ES) č. 1425/2006 stanoví, že pokud nový vyvážející výrobce v ČLR předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že

                           —

                           během období šetření (od 1. dubna 2004 do 31. března 2005) (dále jen „období šetření“) nevyvážel do Unie výrobky popsané v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení (první kritérium),

                           —

                           není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v ČLR, jejichž výrobky podléhají antidumpingovým opatřením uloženým uvedeným nařízením (druhé kritérium), a dále

                           —

                           skutečně vyvezl do Unie dotčené výrobky po období šetření, od kterého jsou opatření odvozena, nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství výrobků do Unie (třetí kritérium),

                     může být článek 1 uvedeného nařízení změněn tak, že novému vyvážejícímu výrobci bude poskytnuta celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. 8,4 %.

               (3)

               Seznam společností, na které byla uvalena vážená průměrná celní sazba ve výši 8,4 % pro spolupracující společnosti, uvedený v nařízení (ES) č. 1425/2006 byl změněn nařízeními Rady (ES) č. 249/2008 (3) a (ES) č. 189/2009 (4) a prováděcím nařízením (EU) č. 474/2011 (5).

         B.   ŽÁDOSTI NOVÝCH VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ

               (4)

               Šest čínských společností požádalo, aby měly stejný status jako společnosti, které spolupracovaly při původním šetření, ale nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového vyvážejícího výrobce“).

               (5)

               Bylo přezkoumáno, zda těchto šest žadatelů splňuje kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce uvedená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006.

               (6)

               Formulář žádosti byl zaslán všem šesti žadatelům, kteří byli požádáni o předložení důkazů svědčících o tom, že splňují tři výše uvedená kritéria.

               (7)

               Jedna ze společností požadující status nového vyvážejícího výrobce nepředložila požadované informace. Proto nebylo možné ověřit, zda splňuje kritéria stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006, a její žádost musela být zamítnuta.

               (8)

               Jedna ze společností vzala svou žádost zpět.

               (9)

               Jedna ze společností nevyvezla po období šetření dotčený výrobek do Unie, ani se smluvně neodvolatelně nezavázala k vývozu podstatného množství výrobků do Unie. Nesplnila tak třetí kritérium, a její žádost byla proto zamítnuta.

               (10)

               Jedna ze společností nebyla považována za nového vyvážejícího vývozce, jelikož je ve spojení s vyvážejícím výrobcem v ČLR, na kterého se vztahují antidumpingová opatření uložená nařízením (ES) č. 1425/2006. Nesplnila tak druhé kritérium, a její žádost byla proto zamítnuta.

               (11)

               Jedna ze společností předložila zavádějící informace ohledně svého data založení. Tato skutečnost zpochybňuje spolehlivost poskytnutých informací, včetně časového období, ve kterém mohl být dotčený výrobek vyvážen do EU. Její žádost byla proto zamítnuta.

               (12)

               Důkazy předložené zbývajícím čínským vyvážejícím výrobcem byly považovány za dostatečné k prokázání toho, že společnost splňuje kritéria stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006. Tomuto vyvážejícímu výrobci byla tudíž přiznána celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku (tj. 8,4 %), a proto může být jeho název doplněn do seznamu vyvážejících výrobců v příloze I nařízení (ES) č. 1425/2006.

               (13)

               Žadatelé a výrobní odvětví Unie byli informováni o výsledcích šetření a měli příležitost předložit připomínky.

               (14)

               Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Do seznamu výrobců z Čínské lidové republiky uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 1425/2006 se doplňuje tato společnost:

               Společnost

               Město

               Doplňkový kód TARIC

               Xiamen Good Plastic Co., Ltd.

               Xiamen

               B109

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 13. května 2011.

            Za Radu

            předseda

         MARTONYI J.

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 4.

      (3)  Úř. věst. L 76, 19.3.2008, s. 8.

      (4)  Úř. věst. L 67, 12.3.2009, s. 5.

      (5)  Viz strana 2 v tomto čísle Úředního věstníku.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2023 ze dne 18. listopadu 2016 o povolení benzoátu sodného, sorbátu draselného, kyseliny mravenčí a mravenčanu sodného jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat (Text s významem pro EHP )

text:
               19.11.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 313/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2023
   ze dne 18. listopadu 2016
   o povolení benzoátu sodného, sorbátu draselného, kyseliny mravenčí a mravenčanu sodného jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. V čl. 10 odst. 7 ve spojení s čl. 10 odst. 1 až 4 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou uvedena zvláštní ustanovení týkající se hodnocení produktů používaných v Unii jako doplňkové látky k silážování.

               (2)

               Benzoát sodný byl v souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1831/2003 zapsán do Registru pro doplňkové látky jako stávající produkt, který náleží do funkční skupiny doplňkových látek k silážování, pro všechny druhy zvířat.

               (3)

               V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o povolení benzoátu sodného a v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byly podány žádosti o povolení sorbátu draselného, kyseliny mravenčí a mravenčanu sodného. Tyto žádosti byly podány spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

               (4)

               Uvedené žádosti se týkají povolení benzoátu sodného, sorbátu draselného, kyseliny mravenčí a mravenčanu sodného jako doplňkových látek pro všechny druhy zvířat a jejich zařazení do kategorie „technologické doplňkové látky“.

               (5)

               Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) dospěl ve svém stanovisku ze dne 13. června 2012 (2) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá benzoát sodný nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí; byl však uznán za možný senzibilizátor a nelze vyloučit rizika související s vdechnutím. Úřad rovněž dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka má potenciál zlepšovat výrobu siláže díky snížení hodnoty pH a zvýšení konzervace sušiny v materiálu, který lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně.

               (6)

               Úřad dospěl ve svém stanovisku ze dne 18. června 2013 (3) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá sorbát draselný nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí; byl však uznán za dráždivý pro kůži a pro oči a potenciálně dráždivý pro dýchací cesty. Úřad rovněž dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka má potenciál zlepšovat aerobní stabilitu siláže u materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi.

               (7)

               Úřad dospěl ve svém stanovisku ze dne 11. září 2014 (4) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá kyselina mravenčí nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí; byla však uznána za žíravou pro kůži, oči a dýchací cesty. Úřad rovněž dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka má potenciál zlepšovat proces silážování a kvalitu siláže u materiálu, který lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně.

               (8)

               Úřad dospěl ve svém stanovisku ze dne 11. března 2015 (5) k závěru, že za navržených podmínek užití nemá mravenčan sodný nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí; jeho kapalná forma však byla uznána za žíravou pro kůži, oči a dýchací cesty. Úřad rovněž dospěl k závěru, že uvedená doplňková látka má potenciál zlepšit uchování živin omezením ztráty sušiny v materiálech, které lze silážovat snadno, s mírnými obtížemi nebo obtížně.

               (9)

               Úřad v případě benzoátu sodného, sorbátu draselného, kyseliny mravenčí a mravenčanu sodného nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

               (10)

               Posouzení benzoátu sodného, sorbátu draselného, kyseliny mravenčí a mravenčanu sodného prokazují, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedených doplňkových látek mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

               (11)

               Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení benzoátu sodného, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na splnění nových požadavků vyplývajících z povolení.

               (12)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Povolení
   Doplňkové látky uvedené v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“, se povolují jako doplňkové látky ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
   Článek 2
   Přechodná opatření
   Benzoát sodný uvedený v příloze a krmiva obsahující tuto doplňkovou látku, vyrobené a označené před 9. červnem 2017 v souladu s pravidly platnými před 9. prosincem 2016, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání zásob.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 18. listopadu 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  EFSA Journal 2012; 10(7):2779.

      (3)  EFSA Journal 2013; 11(7):3283.

      (4)  EFSA Journal 2014; 1(10):3827.

      (5)  EFSA Journal 2015; 13(5):4056.

      PŘÍLOHA

                  Identifikační číslo doplňkové látky

                  Jméno držitele povolení

                  Doplňková látka

                  Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

                  Druh nebo kategorie zvířat

                  Maximální stáří

                  Minimální obsah

                  Maximální obsah

                  Jiná ustanovení

                  Konec platnosti povolení

                  mg/kg kompletního krmiva o obsahu vlhkosti 12 %

                     Kategorie: technologické doplňkové látky. Funkční skupina: doplňkové látky k silážování

                  1k301

                  —

                  Benzoát sodný

                     Složení doplňkové látky

                  Benzoát sodný: ≥ 99,5 %
                  Pevná forma

                     Charakteristika účinné látky

                  Benzoát sodný: ≥ 99,5 %
                  C7 H5 Na O2

                  číslo CAS 532-32-1
                  Vyroben chemickou syntézou

                     Analytická metoda
                      (1)

                  Pro stanovení benzoátu sodného: titrační metoda (01/2008:0123 Evropský lékopis)

                  Všechny druhy zvířat

                  —

                  2 400

                              1.

                              Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud prostřednictvím těchto postupů a opatření nebude možné uvedená rizika odstranit nebo snížit na minimum, musí být doplňková látka a premixy používány s osobními ochrannými prostředky včetně prostředků k ochraně dýchacích cest, bezpečnostních brýlí a rukavic.

                              2.

                              Směs různých zdrojů benzoátu sodného nesmí překročit maximální povolené úrovně obsahu.

                  9. prosinec 2026

                  1k202

                  —

                  Sorbát draselný

                     Složení doplňkové látky

                  Sorbát draselný ≥ 99 %
                  Pevná forma

                     Charakteristika účinné látky

                  Sorbát draselný ≥ 99 %
                  C6 H7 KO2

                  číslo CAS 24634-61-5
                  Vyroben chemickou syntézou

                     Analytická metoda
                      (1)

                  Pro stanovení sorbátu draselného v doplňkové látce: titrace kyselinou chloristou (monografie Evropského lékopisu 6.0 metoda 01/2008:0618).
                  Pro stanovení sorbátu draselného v premixech a krmivech: vysokoúčinná kapalinová chromatografie s iontovou výlukou s UV detekcí (HPLC-UV).

                  Všechny druhy zvířat

                  300

                              1.

                              Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud prostřednictvím těchto postupů a opatření nebude možné uvedená rizika odstranit nebo snížit na minimum, musí být doplňková látka a premixy používány s osobními ochrannými prostředky včetně prostředků k ochraně dýchacích cest, bezpečnostních brýlí a rukavic.

                              2.

                              Doplňková látka se použije v materiálech, které lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi (2).

                  9. prosinec 2026

                  1k236

                  —

                  Kyselina mravenčí

                     Složení doplňkové látky

                  Kyselina mravenčí (≥ 84,5 %)
                  Kapalná forma

                     Charakteristika účinné látky

                  Kyselina mravenčí ≥ 84,5 %
                  H2CO2

                  číslo CAS 64-18-6

                     Analytická metoda
                      (1)

                  Pro stanovení kyseliny mravenčí: metoda iontové chromatografie s detekcí elektrické vodivosti (IC-ECD)

                  Všechny druhy zvířat

                  —

                  10 000

                              1.

                              Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud prostřednictvím těchto postupů a opatření nebude možné uvedená rizika odstranit nebo snížit na minimum, musí být doplňková látka a premixy používány s osobními ochrannými prostředky včetně prostředků k ochraně dýchacích cest, bezpečnostních brýlí a rukavic.

                              2.

                              Směs různých zdrojů kyseliny mravenčí nesmí překročit maximální povolené úrovně obsahu v kompletním krmivu.

                  9. prosinec 2026

                  1k237

                  —

                  Mravenčan sodný

                     Složení doplňkové látky

                  Pevná forma
                  Mravenčan sodný ≥ 98 %
                  Kapalná forma
                  Mravenčan sodný ≥ 15 %
                  Kyselina mravenčí ≤ 75 %
                  Voda ≤ 25 %

                     Charakteristika účinné látky

                  Mravenčan sodný ≥ 98 % (pevná forma)
                  NaHCO2

                  číslo CAS 141-53-7
                  Formaldehyd ≤ 6,2 mg/kg
                  Acetaldehyd ≤ 5 mg/kg
                  Butylaldehyd ≤ 25 mg/kg
                  Mravenčan sodný ≥ 15 % (kapalná forma)
                  Kyselina mravenčí ≤ 75 %
                  Vyroben chemickou syntézou

                     Analytická metoda
                      (1)

                  Stanovení sodíku v doplňkových látkách: EN ISO 6869: atomová absorpční spektrometrie (AAS) nebo EN 15510: atomová emisní spektrometrie s indukčně vázaným plazmatem (ICP-AES).
                  Stanovení celkového obsahu mravenčanu v doplňkových látkách: EN 15909 HPLC na reverzní fázi s detekcí UV (RP-HPLC-UV).
                  Stanovení celkového obsahu mravenčanu v premixech a krmivech: vysokoúčinná kapalinová chromatografie s iontovou výlukou s UV detekcí nebo detekcí indexu lomu (HPLC-UV/RI), nebo metoda iontové chromatografie s detekcí elektrické vodivosti (IC-ECD).

                  Všechny druhy zvířat

                  —

                  10 000
                  (ekvivalent kyseliny mravenčí)

                              1.

                              Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud prostřednictvím těchto postupů a opatření nebude možné uvedená rizika odstranit nebo snížit na minimum, musí být doplňková látka a premixy používány s osobními ochrannými prostředky včetně prostředků k ochraně dýchacích cest, bezpečnostních brýlí a rukavic.

                              2.

                              Směs různých zdrojů kyseliny mravenčí nesmí překročit maximální povolené úrovně obsahu v kompletním krmivu.

                  9. prosinec 2026

         (1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

         (2)  Krmiva, která lze snadno silážovat: > 3 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Krmiva, která lze silážovat s mírnými obtížemi: 1,5–3,0 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Nařízení Komise (ES) č. 429/2008 (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1109 ze dne 8. července 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               9.7.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 181/78

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1109
   ze dne 8. července 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 8. července 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  AL

                  20,6

                  MA

                  172,4

                  MK

                  51,7

                  ZZ

                  81,6

                  0707 00 05

                  TR

                  116,3

                  ZZ

                  116,3

                  0709 93 10

                  TR

                  119,1

                  ZZ

                  119,1

                  0805 50 10

                  AR

                  108,2

                  TR

                  108,0

                  UY

                  129,3

                  ZA

                  150,8

                  ZZ

                  124,1

                  0808 10 80

                  AR

                  97,8

                  BR

                  106,5

                  CL

                  133,5

                  NZ

                  118,6

                  US

                  121,0

                  ZA

                  120,9

                  ZZ

                  116,4

                  0808 30 90

                  AR

                  109,3

                  CL

                  144,1

                  CN

                  86,2

                  NZ

                  235,9

                  ZA

                  127,5

                  ZZ

                  140,6

                  0809 10 00

                  TR

                  236,9

                  ZZ

                  236,9

                  0809 29 00

                  TR

                  258,6

                  ZZ

                  258,6

                  0809 30 10, 0809 30 90

                  CL

                  181,4

                  ZZ

                  181,4

                  0809 40 05

                  CL

                  126,8

                  ZZ

                  126,8

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.