title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 695/2014 ze dne 23. června 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               24.6.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 183/21

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 695/2014
   ze dne 23. června 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. června 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  75,1

                  TR

                  61,5

                  ZZ

                  68,3

                  0707 00 05

                  MK

                  50,7

                  TR

                  85,3

                  ZZ

                  68,0

                  0709 93 10

                  TR

                  109,5

                  ZZ

                  109,5

                  0805 50 10

                  AR

                  109,3

                  BO

                  119,0

                  TR

                  141,7

                  ZA

                  123,1

                  ZZ

                  123,3

                  0808 10 80

                  AR

                  103,0

                  BR

                  76,7

                  CL

                  99,2

                  CN

                  130,3

                  NZ

                  130,7

                  US

                  223,4

                  ZA

                  120,8

                  ZZ

                  126,3

                  0809 10 00

                  TR

                  249,2

                  ZZ

                  249,2

                  0809 29 00

                  TR

                  310,3

                  ZZ

                  310,3

                  0809 30

                  MK

                  87,8

                  ZZ

                  87,8

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 959/2013 ze dne 7. října 2013 , kterým se mění nařízení (EU) č. 1291/2009 o výběru vykazujících podniků pro stanovení příjmu zemědělských podniků

text:
               8.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 265/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 959/2013
   ze dne 7. října 2013,
   kterým se mění nařízení (EU) č. 1291/2009 o výběru vykazujících podniků pro stanovení příjmu zemědělských podniků
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1217/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o založení zemědělské účetní datové sítě pro sběr údajů o příjmech a o hospodářské činnosti zemědělských podniků v Evropském společenství (1), a zejména na čl. 5 odst. 4 a čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V článku 2 nařízení Komise (EU) č. 1291/2009 (2) jsou stanoveny prahy ekonomické velikosti zemědělských podniků a příloha uvedeného nařízení stanoví počet vykazujících podniků za jednotlivé oblasti. Z důvodu přistoupení Chorvatska by měly být stanoveny prahy a počet vykazujících podniků pro tento nový členský stát.

               (2)

               Kromě toho je nutné určit datum, do kterého musí Chorvatsko Komisi předložit svůj první plán výběru vykazujících podniků.

               (3)

               Strukturální změny v Itálii vedly ke snížení počtu nejmenších podniků a ke zmenšení jejich příspěvku k celkové zemědělské produkci, a proto již není nutné je zahrnovat do oblasti zjišťování za účelem pokrytí nejvýznamnějších částí zemědělské činnosti. Pro zajištění účinnější reprezentativnosti italského vzorku je třeba pro Itálii upravit prahy a přizpůsobit počty zemědělských podniků.

               (4)

               Nařízení (EU) č. 1291/2009 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru Společenství pro zemědělskou účetní datovou síť,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Nařízení (EU) č. 1291/2009 se mění takto:

               1)

               Článek 2 se mění takto:

                           a)

                           mezi odrážky týkající se Francie a Itálie se vkládá tato odrážka:

                                       „—

                                       :

                                       Chorvatsko

                                       :

                                       4 000 EUR“;

                           b)

                           odrážka týkající se Itálie se nahrazuje tímto:

                                       „—

                                       :

                                       Itálie

                                       :

                                       8 000 EUR“.

               2)

               V článku 5 druhém pododstavci se doplňuje nová věta, která zní:
               „Pro účetní období 2013 Chorvatsko oznámí Komisi svůj plán výběru do 31. října 2013.“

               3)

               Příloha se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

         Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Pro Chorvatsko se použije od účetního období 2013.
   Pro Itálii se použije od účetního období 2014.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. října 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 328, 15.12.2009, s. 27.

      (2)  Nařízení Komise (EU) č. 1291/2009 ze dne 18. prosince 2009 o výběru vykazujících podniků pro stanovení příjmu zemědělských podniků (Úř. věst. L 347, 24.12.2009, s. 14).

      PŘÍLOHA

                  1)

                  V příloze nařízení (EU) č. 1291/2009 se mezi řádky týkající se Francie a Itálie vkládá následující řádek:

                              „860

                              CHORVATSKO

                              1 251“

                  2)

                  Řádky týkající se Itálie se nahrazují tímto:

                              „ITÁLIE

                              221

                              Valle d’Aosta

                              170

                              222

                              Piemonte

                              594

                              230

                              Lombardia

                              717

                              241

                              Trento

                              282

                              242

                              Bolzano

                              338

                              243

                              Veneto

                              707

                              244

                              Friuli

                              451

                              250

                              Liguria

                              431

                              260

                              Emilia Romagna

                              873

                              270

                              Toscana

                              577

                              281

                              Marche

                              452

                              282

                              Umbria

                              460

                              291

                              Lazio

                              587

                              292

                              Abruzzo

                              572

                              301

                              Molise

                              342

                              302

                              Campania

                              667

                              303

                              Calabria

                              510

                              311

                              Puglia

                              723

                              312

                              Basilicata

                              400

                              320

                              Sicilia

                              706

                              330

                              Sardegna

                              547

                              Itálie celkem

                              11 106“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 873/2014 ze dne 8. srpna 2014 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               13.8.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 240/2

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 873/2014
   ze dne 8. srpna 2014
   o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

               (2)

               Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

               (3)

               Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

               (4)

               Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
   Článek 2
   Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 8. srpna 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Martine REICHERTS

            členka Komise

      (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Popis zboží

                  Zařazení
                  (Kód KN)

                  Důvody

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                              1.

                              Výrobek tvoří kulatá část o průměru přibližně 15 cm a prodloužení ve tvaru trubice o délce přibližně 20 cm.
                              Na horní části výrobku je kruhový otvor umožňující přívod vzduchu. Na spodní části se na konci prodloužení nachází plastový ventil.
                              Vnější povrch tvoří dvě části z textilního materiálu, které jsou z vnitřní strany potažené a slepené k sobě.
                              Na vnitřní straně je kruhový válec z plastového pěnového materiálu s výřezem uprostřed.
                              Zakrytím kruhového otvoru v horní části a vyvinutím tlaku je vzduch přenášen přes prodloužení a ventil do speciální vzduchové matrace.
                              Výrobek je prezentován jako minipumpa.
                              (Viz fotografie A) (1)

                  8414 20 80

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 8414, 8414 20 a 8414 20 80.
                  Vzhledem k objektivním vlastnostem je výrobek ruční vzduchová pumpa, která je ovládána pouze lidskou silou. Ruční pumpy, které jsou ovládány pouze lidskou silou a které jsou určeny pro nafukování speciálních vzduchových matrací, spadají do podpoložek 8414 20 20 a 8414 20 80 (viz také vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře k podpoložkám 8414 20 20 a 8414 20 80).
                  Výrobek je tedy nutno zařadit do kódu KN 8414 20 80 jako ruční vzduchovou pumpu.

                              2.

                              Výrobek ve tvaru ledviny (měřící přibližně 35 cm × 17 cm) s prodloužením ve tvaru trubice (o přibližné délce 25 cm), na kterém jsou tři ventily.
                              Na spodní části výrobku je ventil umožňující přívod vzduchu. Na horní části jsou na konci prodloužení vedle sebe umístěny dva plastové ventily.
                              Vnější povrch tvoří dvě části z textilního materiálu, které jsou z vnitřní strany potažené a slepené k sobě.
                              Na vnitřní straně je oválná část z plastového pěnového materiálu s výřezem. Výřez je na spodní straně opatřen ventilem.
                              Zakrytím ventilu na spodní straně a vyvinutím tlaku je vzduch přenášen přes prodloužení a vzdálenější ventil do speciální vzduchové matrace.
                              Výrobek je prezentován jako minipumpa. Může být též používán jako polštář, protože pokud vložíme jeden ventil na prodloužení do druhého ventilu, nedojde k vyfouknutí výrobku.
                              (Viz fotografie B) (1)

                  8414 20 80

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 3 c) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 8414, 8414 20 a 8414 20 80.
                  U tohoto výrobku se na jedné straně jedná o nafukovací polštář, který je jako takový kempinkovým výrobkem patřícím do čísla 6306 (viz též vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 6306 (5)). Na druhé straně je výrobek také ruční vzduchovou pumpou ovládanou pouze lidskou silou, která je určena k nafukování speciálních vzduchových matrací a která jako taková patří do čísla 8414 (viz také Vysvětlivky ke kombinované nomenklatuře k podpoložkám 8414 20 20 a 8414 20 80).
                  Jelikož ani jedna z těchto dvou položek není ve smyslu všeobecného pravidla 3 a) pro výklad kombinované nomenklatury specifičtější než ta druhá a jelikož výrobek nelze zařadit podle pravidla 3 b), zařadí se výrobek ve smyslu všeobecného pravidla 3 c) pro výklad kombinované nomenklatury do posledního ze dvou čísel (6306 a 8414), která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu.
                  Výrobek je tedy nutno zařadit do kódu KN 8414 20 80 jako ruční vzduchovou pumpu.

                  Fotografie A

                  Fotografie B

         (1)  Fotografie slouží pouze pro informaci.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/493 ze dne 21. března 2017 o uvolnění jistot v souvislosti s celními kvótami Unie pro dovoz pro drůbeží maso pocházející z Ukrajiny, které se řídí prováděcím nařízením (EU) 2015/2078

text:
               22.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 76/16

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/493
   ze dne 21. března 2017
   o uvolnění jistot v souvislosti s celními kvótami Unie pro dovoz pro drůbeží maso pocházející z Ukrajiny, které se řídí prováděcím nařízením (EU) 2015/2078
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména čl. 187 písm. a), c) a d) tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2078 (2) otevírá a stanoví správu celních kvót Unie pro dovoz drůbežího masa pocházejícího z Ukrajiny.

               (2)

               Po potvrzení výskytu vysoce patogenní influenzy ptáků („HPAI“) u drůbeže na ukrajinském území dne 30. listopadu 2016 a v souladu s požadavky pro země, které by měly být považovány za prosté HPAI, jak je stanoveno v článku 9 nařízení Komise (ES) č. 798/2008 (3), nelze ukrajinské území považovat za prosté této nákazy. Ukrajinské orgány proto nemohly vydat veterinární osvědčení nezbytná pro vývoz drůbeže a drůbežích produktů do Unie.

               (3)

               Na základě informací, které poskytla Ukrajina, změnilo prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/193 (4) mimo jiné nařízení (ES) č. 798/2008 tak, aby se omezení dovozu do Unie pro zásilky drůbeže a drůbežích produktů týkala pouze oblastí na Ukrajině, které jsou zasažené HPAI. Ukrajinské orgány tedy mohly ode dne 7. února 2017 vydávat veterinární osvědčení pro vývoz drůbeže a drůbežích produktů do Unie z oblastí, které nejsou zasaženy HPAI.

               (4)

               Proto hospodářské subjekty, které získaly dovozní práva a dovozní licence pro dovoz drůbežího masa v rámci dovozních celních kvót uvedených v prováděcím nařízení (EU) 2015/2078 pro kvótové období od 1. ledna do 31. prosince 2016, nemohly tyto produkty získat od 30. listopadu 2016 do 31. prosince 2016. Kromě toho by měly hospodářské subjekty, které získaly dovozní práva na celní kvótové podobdobí od 1. ledna do 31. března 2017, potíže při získávání dotyčných produktů vzhledem k tomu, že bylo nemožné je po 7. února 2017 dovážet a omezení pro určité oblasti na Ukrajině zůstala v platnosti.

               (5)

               Je tedy třeba stanovit, že za určitých podmínek by měly být uvolněny jistoty složené v souvislosti s uvedenými dovozními právy a s následnými dovozními licencemi, které nebyly použity do 31. prosince 2016, a jistoty v souvislosti s uvedenými dovozními právy, která se nevyužijí do 31. prosince 2017.

               (6)

               Vzhledem k tomu, že se toto opatření může týkat jistot, které byly složeny na konci roku 2015 nebo na začátku roku 2016, měly by mít hospodářské subjekty možnost požádat o uvolnění co nejdříve. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost prvním dnem po svém vyhlášení.

               (7)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Uvolnění jistot souvisejících s obdobím od 1. ledna do 31. prosince 2016
   1.   Na žádost dotyčných hospodářských subjektů se uvolňují jistoty, které souvisejí s dovozními právy a dovozními licencemi a byly složeny podle čl. 3 odst. 2, popřípadě čl. 4 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) 2015/2078, a to za podmínky, že tato dovozní práva nebo dovozní licence byly do 31. prosince 2016 využity pouze částečně nebo nebyly využity vůbec.
   2.   Jistoty uvedené v odstavci 1 se uvolní poměrně k dovozním právům a licencím, které nebyly využity do 31. prosince 2016.
   Článek 2
   Uvolnění jistot souvisejících s obdobím od 1. ledna do 31. prosince 2017
   1.   Na žádost dotyčných hospodářských subjektů se uvolňují jistoty, které souvisejí s dovozními právy, jež byla udělena v souvislosti s podobdobím od 1. ledna do 31. března 2017, a které byly složeny podle čl. 3 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) 2015/2078, a to za podmínky, že tato dovozní práva byla do 31. prosince 2017 využita pouze částečně nebo nebyla využita vůbec.
   2.   Jistoty uvedené v odstavci 1 se uvolní poměrně k dovozním právům, která se nevyužijí do 31. prosince 2017.
   Článek 3
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 21. března 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2078 ze dne 18. listopadu 2015 o otevření a správě celních kvót Unie pro dovoz drůbežího masa pocházejícího z Ukrajiny (Úř. věst. L 302, 19.11.2015, s. 63).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 798/2008 ze dne 8. srpna 2008, kterým se stanoví seznam třetích zemí, území, oblastí nebo jednotek, z nichž lze do Společenství dovážet a přes jeho území přepravovat drůbež a drůbeží produkty, a požadavky na vydání veterinárního osvědčení (Úř. věst. L 226, 23.8.2008, s. 1).

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/193 ze dne 3. února 2017, kterým se v souvislosti s vysoce patogenní influenzou ptáků mění příloha II rozhodnutí 2007/777/ES a příloha I nařízení (ES) č. 798/2008, pokud jde o položky týkající se Ukrajiny na seznamech třetích zemí, z nichž je povolen dovoz některých komodit do Unie (Úř. věst. L 31, 4.2.2017, s. 13).


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2015/2350 ze dne 16. prosince 2015, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii

text:
               17.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 331/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2015/2350
   ze dne 16. prosince 2015,
   kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii a o zrušení nařízení (EU) č. 442/2011 (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 18. ledna 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 36/2012.

               (2)

               Na seznamu fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, uvedeném v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 by již neměla být uvedena jedna osoba a dva subjekty.

               (3)

               Nařízení (EU) č. 36/2012 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha II nařízení (EU) č. 36/2012 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. prosince 2015.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. DIESCHBOURG

      (1)  Úř. věst. L 16, 19.1.2012, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Ze seznamu uvedeného v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 se vypouštějí níže uvedená osoba a dva subjekty:
      A.   Osoby
      č. 205 Samir Hamsho
      B.   Subjekty
      č. 68 Syria Steel SA
      č. 69 Al Buroj Trading


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1079/2012 ze dne 16. listopadu 2012 , kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe  Text s významem pro EHP

text:
               17.11.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 320/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1079/2012
   ze dne 16. listopadu 2012,
   kterým se stanoví požadavky na rozestup kanálů hlasové komunikace pro jednotné evropské nebe
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 552/2004 ze dne 10. března 2004 o interoperabilitě evropské sítě řízení letového provozu (nařízení o interoperabilitě) (1), a zejména na čl. 3 odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 549/2004 ze dne 10. března 2004, kterým se stanoví rámec pro vytvoření jednotného evropského nebe (rámcové nařízení) (2), vydala Eurocontrolu pověření k vypracování požadavků na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz. Toto nařízení vychází z výsledné zprávy o pověření ze dne 12. července 2011.

               (2)

               Výsledkem první fáze pověření bylo přijetí nařízení Komise (ES) č. 1265/2007 ze dne 26. října 2007, kterým se stanoví pro jednotné evropské nebe požadavky na odstup kanálů hlasového radiokomunikačního spojení vzduch-země (3), jehož cílem bylo koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru nad letovou hladinou 195.

               (3)

               Určitá ustanovení nařízení (ES) č. 1265/2007, především ustanovení týkající se postupů, již byla uplatňována ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195.

               (4)

               Předchozí převod na rozestup kanálů 8,33 kHz nad letovou hladinou 195 sice snížil přetížení na kmitočtu, ale zcela mu nezbránil. Pro mnoho členských států je čím dál obtížnější uspokojit poptávku po nových přiděleních kmitočtů v pásmu letecké pohyblivé traťové služby 117,975–137 MHz (dále jen „pásmo VKV“).

               (5)

               Jediným reálným řešením problému střednědobého až dlouhodobého přetížení pásma VKV je další zavádění hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.

               (6)

               Neschopnost vyhovět budoucí poptávce po přiděleních kmitočtů zpozdí nebo znemožní zlepšování struktury vzdušného prostoru zaměřené na zvýšení jeho kapacity a povede k nárůstu zpoždění, která si vyžádají vysoké náklady.

               (7)

               Manažer struktury vzdušného prostoru, zřízený nařízením Komise (EU) č. 677/2011 ze dne 7. července 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro funkce sítě uspořádání letového provozu (ATM) a kterým se mění nařízení (EU) č. 691/2010 (4), koordinuje a harmonizuje procesy a postupy ke zvýšení účinnosti správy leteckých kmitočtů. Zároveň koordinuje včasné zjištění potřeb a řešení problémů s kmitočty.

               (8)

               Harmonizované využívání kmitočtů v celém evropském vzdušném prostoru, kdy členské státy odpovídají za konkrétní aplikace, nadále povede k optimalizaci využívání omezených zdrojů rádiového spektra. Při převodu kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz by měla být zohledněna případná opatření manažera struktury vzdušného prostoru týkající se harmonizovaného využívání kmitočtů všeobecným letectvím pro účely komunikace letadlo-letadlo a pro konkrétní aplikace spojené s činnostmi v oblasti všeobecného letectví.

               (9)

               Investice uskutečněné v důsledku nařízení (ES) č. 1265/2007 významně snížily náklady na zavádění rozestupu kanálů 8,33 kHz ve vzdušném prostoru pod letovou hladinou 195 poskytovatelům letových navigačních služeb a provozovatelům létajícím nad letovou hladinou 195.

               (10)

               Požadavek, aby letadla provozovaná ve všeobecném letectví podle pravidel pro let za viditelnosti byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bude pro tato letadla znamenat značné náklady a přinese jim jen omezené provozní výhody.

               (11)

               Za dostatečný prostředek prokazování souladu možností palubního vybavení by měla být považována specifikace ED-23B Evropské organizace pro vybavení civilního letectví (Eurocae).

               (12)

               Palubní vybavení, které je v souladu se specifikací Eurocae ED-23C, zajišťuje lepší komunikační vlastnosti. Tato specifikace by tudíž měla být upřednostněna před specifikací ED-23B, kdykoliv je to možné.

               (13)

               Opatření týkající se státních letadel by měla zohlednit konkrétní omezení v této oblasti s odpovídajícími daty provedení.

               (14)

               Toto nařízení by se v souladu s čl. 1 odst. 2 nařízení (ES) č. 549/2004 nemělo vztahovat na vojenské činnosti a výcvik.

               (15)

               Členské státy, které uplatňují kombinované požadavky na kmitočty stanovené Organizací Severoatlantické smlouvy (dále jen „NATO“), by měly zachovat kmitočet 122,1 MHz v rozestupu kanálů 25 kHz pro státní letadla nevybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, dokud nebude nalezena vhodná alternativa.

               (16)

               Za účelem udržení nebo zvýšení stávající úrovně bezpečnosti provozu by členské státy měly zajistit, aby dotčené strany provedly posouzení bezpečnosti včetně identifikace nebezpečí a postupů k posouzení a zmírnění rizik. Harmonizované provedení těchto postupů u systémů, na které se vztahuje toto nařízení, vyžaduje, aby byly v případě všech požadavků na interoperabilitu a výkonnost stanoveny specifické požadavky na bezpečnost.

               (17)

               V souladu s nařízením (ES) č. 552/2004 by prováděcí pravidla pro interoperabilitu měla popisovat konkrétní postupy k posouzení shody, které se mají použít pro posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání, jakož i pro ověření systémů.

               (18)

               Úroveň vyspělosti trhu se složkami, na které se vztahuje toto nařízení, je taková, že jejich shoda nebo vhodnost k používání může být posouzena prostřednictvím interního řízení výroby pomocí postupů založených na modulu A v příloze II rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 768/2008/ES ze dne 9. července 2008 o společném rámci pro uvádění výrobků na trh a o zrušení rozhodnutí Rady 93/465/EHS (5).

               (19)

               V zájmu jednoznačnosti by nařízení (ES) č. 1265/2007 mělo být zrušeno.

               (20)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotné nebe,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Předmět
   Toto nařízení stanoví požadavky na koordinované zavedení hlasové komunikace letadlo-země založené na rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   Článek 2
   Oblast působnosti
   1.   Toto nařízení se vztahuje na všechna rádia provozovaná v pásmu 117,975–137 MHz (dále jen „pásmo VKV“) přiděleném letecké pohyblivé traťové službě, včetně systémů, jejich složek a souvisejících postupů.
   2.   Toto nařízení se vztahuje na systémy zpracování letových údajů, které slouží stanovištím řízení letového provozu poskytujícím služby všeobecnému letovému provozu, a na jejich složky a související postupy.
   3.   Toto nařízení se vztahuje na všechny lety provozované v rámci všeobecného letového provozu ve vzdušném prostoru regionu EUR Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), kde jsou členské státy odpovědné za poskytování letových provozních služeb v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 550/2004 (6).
   4.   Požadavky na převod se nevztahují na přidělení kmitočtů:

               a)

               která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz u těchto kmitočtů:

                           i)

                           tísňového kmitočtu (121,5 MHz),

                           ii)

                           pomocného kmitočtu pro účely pátrání a záchrany (123,1 MHz),

                           iii)

                           kmitočtů VKV číslicového spoje (VDL) (136,725 MHz, 136,775 MHz, 136,825 MHz, 136,875 MHz, 136,925 MHz a 136,975 MHz),

                           iv)

                           kmitočtů letadlového komunikačního adresního a oznamovacího systému (ACARS) (131,525 MHz, 131,725 MHz a 131,825 MHz);

               b)

               je-li používán provoz s posunutou nosnou v rozestupu kanálů 25 kHz.

         5.   Možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz není vyžadována u rádií, jež mají být provozována výhradně v rámci jednoho nebo několika přidělení kmitočtů, která zůstanou v rozestupu kanálů 25 kHz.
   Článek 3
   Definice
   Pro účely tohoto nařízení se použijí definice stanovené v článku 2 nařízení (ES) č. 549/2004. Použijí se rovněž tyto definice:

               (1)

               „kanálem“ se rozumí číslicové označení použité ve spojení s naladěním vybavení pro hlasovou komunikaci, z kterého lze jednoznačně zjistit použitelný radiový kmitočet a související rozestup kanálů;

               (2)

               „rozestupem kanálů 8,33 kHz“ se rozumí rozestup kanálů, u něhož jsou jmenovité střední kmitočty kanálů od sebe odděleny po intervalech 8,33 kHz;

               (3)

               „rádiem“ se rozumí jakékoliv zastavěné, přenosné nebo kapesní zařízení určené k vysílání a/nebo přijímání přenosů v pásmu VKV;

               (4)

               „ústředním rejstříkem“ se rozumí rejstřík, do něhož národní správce kmitočtů zaznamenává u každého přidělení kmitočtu potřebné provozní, technické a administrativní údaje v souladu s nařízením (EU) č. 677/2011;

               (5)

               „převodem na rozestup 8,33 kHz“ se rozumí přidělení kmitočtu využívajícího rozestup kanálů 8,33 kHz náhradou za přidělení kmitočtu zaznamenané v ústředním rejstříku a využívající rozestup kanálů 25 kHz;

               (6)

               „přidělením kmitočtu“ se rozumí oprávnění vydané členským státem k využívání rádiového kmitočtu nebo kmitočtového kanálu za stanovených podmínek pro účely provozování rádiového vybavení;

               (7)

               „provozovatelem“ se rozumí osoba, organizace nebo podnik zabývající se provozováním letadel nebo nabízející provozování letadel;

               (8)

               „lety podle pravidel pro let za viditelnosti“ se rozumějí veškeré lety prováděné podle pravidel pro let za viditelnosti, jak jsou stanoveny v příloze 2 chicagské Úmluvy o mezinárodním civilním letectví z roku 1944 (dále jen „Chicagská úmluva“);

               (9)

               „státním letadlem“ se rozumí jakékoliv letadlo využívané vojenskými, celními nebo policejními složkami;

               (10)

               „provozem s posunutou nosnou“ se rozumí případ, kdy určené provozní pokrytí nelze zajistit jen jedním pozemním vysílačem a kdy za účelem minimalizace problému s interferencí jsou signály ze dvou nebo více pozemních vysílačů posunuty (offset) od jmenovitých středních kmitočtů kanálů;

               (11)

               „rádiovým vybavením letadla“ se rozumí jedno nebo více rádií umístěných na palubě letadla a používaných za letu oprávněným členem letové posádky;

               (12)

               „modernizací rádia“ se rozumí nahrazení rádia jiným modelem rádia nebo rádiem s jiným číslem dílu;

               (13)

               „určeným provozním pokrytím“ se rozumí objem vzdušného prostoru, ve kterém je poskytována určitá služba a ve kterém je službě poskytována ochrana kmitočtu;

               (14)

               „stanovištěm řízení letového provozu“ (dále jen „stanoviště ATC“) se rozumí oblastní středisko řízení, přibližovací stanoviště řízení nebo letištní řídící věž;

               (15)

               „pracovním místem“ se rozumí zařízení a technické vybavení, u něhož personál letových provozních služeb (dále jen „ATS“) provádí úkoly související s jeho provozní odpovědností;

               (16)

               „radiotelefonií“ se rozumí forma rádiové komunikace určená především pro výměnu informací ve formě řeči;

               (17)

               „koordinační dohodou“ se rozumí dohoda mezi dvěma sousedními stanovišti ATS, která stanoví, jak mají být koordinovány jejich příslušné odpovědnosti v oblasti ATS;

               (18)

               „integrovaným systémem počátečního zpracování letových plánů“ (dále jen „systém IFPS“) se rozumí systém v rámci evropské sítě řízení letového provozu, jehož prostřednictvím se v rámci vzdušného prostoru, na který se vztahuje toto nařízení, poskytuje centralizovaná služba zpracování a distribuce letových plánů zabývající se přijímáním, potvrzováním a distribucí letových plánů;

               (19)

               „státním letadlem přepravního typu“ se rozumí státní letadlo s pevnými křídly, které je určeno pro účely přepravy osob a/nebo nákladu;

               (20)

               „provozovatelem letiště“ se rozumí řídící orgán letiště, jak je definován v nařízení Rady (EHS) č. 95/93 (7);

               (21)

               „komunikací v rámci provozního řízení“ se rozumí komunikace uskutečňovaná provozovateli letadel, která rovněž ovlivňuje bezpečnost a pravidelnost letecké dopravy a efektivitu letů.

         Článek 4
   Požadavky na interoperabilitu a výkonnost rádiového vybavení
   1.   Výrobci rádií, která mají být provozována v pásmu VKV, nebo jejich oprávnění zástupci usazení v Unii zajistí, aby ode dne 17. listopadu 2013 byla všechna rádia uvedená na trh vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby veškeré rádiové vybavení uvedené do provozu dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni mělo možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   3.   Členské státy zajistí, aby letadla, kterým bylo individuální osvědčení letové způsobilosti nebo individuální povolení k letu poprvé vydáno v Unii dne 17. listopadu 2013 nebo po tomto dni a na něž se vztahuje požadavek na rádiové vybavení, byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   4.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé nebo majitelé rádií zajistí, aby jejich rádia měla ode dne 17. listopadu 2013 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz v případě, že tato rádia projdou modernizací.
   5.   Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2017 měla všechna rádia možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz s výjimkou pozemních rádií provozovaných poskytovateli letových navigačních služeb.
   6.   Kromě možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být vybavení uvedené v odstavcích 1 až 5 schopno naladit se na kanály s rozestupem 25 kHz.
   7.   Uživatelé nebo majitelé pozemních rádií s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií a vysílací/přijímací pozemní složky byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 1 přílohy II.
   8.   Uživatelé nebo majitelé rádiového vybavení letadla s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz zajistí, aby výkonnost těchto rádií byla v souladu se standardy ICAO uvedenými v bodě 2 přílohy II.
   Článek 5
   Povinnosti provozovatelů
   1.   Provozovatel nesmí provozovat letadlo nad letovou hladinou 195, pokud rádiové vybavení letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   2.   Ode dne 1. ledna 2014 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let podle přístrojů ve vzdušném prostoru A, B nebo C členských států uvedených na seznamu v příloze I, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   3.   S ohledem na povinné vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz uvedené v odstavci 2 nesmí provozovatel provozovat letadlo podle pravidel pro let za viditelnosti v oblastech provozu s rozestupem kanálů 8,33 kHz, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   4.   Aniž je dotčen čl. 2 odst. 5, nesmí provozovatel ode dne 1. ledna 2018 provozovat letadlo ve vzdušném prostoru, v němž musí být vybaveno rádiem, pokud rádiové vybavení tohoto letadla nemá možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   Článek 6
   Požadavky na převod na rozestup 8,33 kHz
   1.   Členské státy zajistí, aby u sektorů se spodní hranicí v letové hladině 195 nebo nad touto hladinou byla veškerá přidělení kmitočtů pro hlasovou komunikaci převedena na rozestup kanálů 8,33 kHz.
   2.   Jestliže členské státy nemohou za výjimečných okolností ustanovení odstavce 1 dodržet, sdělí důvody Komisi.
   3.   Členské státy uvedené na seznamu v příloze I provedou nejpozději do 31. prosince 2014 nové převody na rozestup kanálů 8,33 kHz v počtu odpovídajícím alespoň 25 % z celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz danému oblastnímu středisku řízení (dále jen „středisko ACC“) členského státu, jež jsou uvedena v ústředním rejstříku. Tyto převody se neomezují na přidělení kmitočtů středisku ACC a nezahrnují přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení.
   4.   Do celkového počtu přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz středisku ACC daného státu, který je uveden v odstavci 3, se nezahrnují:

               a)

               přidělení kmitočtů, u nichž je v rozestupu 25 kHz používán provoz s posunutou nosnou;

               b)

               přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;

               c)

               přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaná pro státní letadla.

         5.   Členské státy uvedené na seznamu v příloze I sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2013 počet převodů, kterých lze podle odstavce 3 dosáhnout.
   6.   Nelze-li cíle 25 % uvedeného v odstavcích 3 a 4 dosáhnout, členské státy ve svém sdělení Komisi zdůvodní, proč cíle 25 % nedosáhly, a navrhnou náhradní termín, do něhož uvedené převody provedou.
   7.   Sdělení Komisi rovněž obsahuje údaje o přiděleních kmitočtů, u nichž převod není možný, a uvádí důvody, proč převod nelze provést.
   8.   Členské státy uvedené na seznamu v příloze I zajistí, aby ode dne 1. ledna 2015 byla veškerá přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení uvedená v ústředním rejstříku přiděleními kmitočtů v rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   9.   Nelze-li soulad s odstavcem 8 z technických důvodů zajistit, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 31. prosince 2014 přidělení kmitočtů pro komunikaci v rámci provozního řízení, která nebudou převedena, a zdůvodní, proč nebudou převedena.
   10.   Členské státy zajistí, aby nejpozději do 31. prosince 2018 byla převedena veškerá přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz s výjimkou:

               a)

               přidělení kmitočtů, která zůstávají v rozestupu 25 kHz kvůli požadavku na bezpečnost;

               b)

               přidělení kmitočtů v rozestupu 25 kHz používaných pro státní letadla.

         Článek 7
   Povinnosti poskytovatelů letových navigačních služeb
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby jejich systémy hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz umožňovaly provozně přijatelnou hlasovou komunikaci mezi řídícími letového provozu a piloty v rámci určeného provozního pokrytí.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zavedou do svých systémů zpracování letových údajů postupy oznamování a počáteční koordinace v souladu s nařízením Komise (ES) č. 1032/2006 (8) takto:

               a)

               informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být přenášeny mezi stanovišti ATC;

               b)

               informace o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz musí být dostupné na příslušném pracovním místě;

               c)

               řídící letového provozu musí mít prostředky ke změně informací o vybavení letu možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.

         Článek 8
   Související postupy
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby se k určení vysílajícího kanálu při radiotelefonní komunikaci používalo všech šesti číslic číselného označení, s výjimkou případu, kdy je pátou i šestou číslicí nula a kdy se použijí pouze první čtyři číslice.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, provozovatelé a jiní uživatelé rádií zajistí, aby jejich postupy pro hlasovou komunikaci letadlo-země byly v souladu s předpisy ICAO stanovenými v bodě 3 přílohy II.
   3.   Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby postupy, které se použijí na letadla vybavená rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a na letadla, která takto vybavena nejsou, byly stanoveny v koordinačních dohodách mezi stanovišti ATS.
   4.   Všichni provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby u letadel, která jsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, bylo do kolonky 10 letového plánu vloženo písmeno Y.
   5.   Provozovatelé a zástupci jednající jejich jménem zajistí, aby v případě plánování letu do vzdušného prostoru, který vyžaduje vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, byl v letovém plánu uveden odpovídající indikátor u letadel, která takto vybavena nejsou, ale kterým byla z povinného vybavení udělena výjimka.
   6.   V případě, že se u letu změní stav vybavení možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, odešlou provozovatelé nebo zástupci jednající jejich jménem zprávu o změně do systému IFPS s odpovídajícím indikátorem vloženým do příslušné kolonky.
   7.   Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby systém IFPS zpracovával a distribuoval informace o možnosti rozestupu kanálů 8,33 kHz přijaté v letových plánech.
   Článek 9
   Opatření týkající se státních letadel
   1.   Členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   2.   Pokud souladu s ustanovením odstavce 1 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla přepravního typu provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2012.
   3.   Členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   4.   Členské státy mohou povolit nesoulad s odstavcem 3 z důvodu:

               a)

               naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;

               b)

               omezení spojených se zadáváním zakázek.

         5.   Pokud souladu s ustanovením odstavce 3 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy zajistí, aby státní letadla, která nejsou určena pro účely přepravy, provozovaná nad letovou hladinou 195 byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2015.
   6.   Členské státy zajistí, aby nová státní letadla uvedená do provozu dne 1. ledna 2014 nebo po tomto dni byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   7.   Členské státy zajistí, aby v případě, že rádia zastavěná na palubě státních letadel projdou modernizací, měla nová rádia ode dne 1. ledna 2014 možnost rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   8.   Členské státy zajistí, aby všechna státní letadla byla vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz nejpozději do 31. prosince 2018.
   9.   Aniž jsou dotčeny vnitrostátní postupy pro sdělování informací o státních letadlech, členské státy sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 seznam státních letadel, která nemohou být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz v souladu s odstavcem 8 z důvodu:

               a)

               naléhavých technických nebo rozpočtových překážek;

               b)

               omezení spojených se zadáváním zakázek.

         10.   Pokud souladu s ustanovením odstavce 8 brání omezení spojená se zadáváním zakázek, členské státy rovněž sdělí Komisi nejpozději do 30. června 2018 termín, do kterého budou dotyčná letadla rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz vybavena. Nejzazším datem pro tento termín je den 31. prosince 2020.
   11.   Ustanovení odstavce 8 se nevztahuje na státní letadla, která budou nejpozději dne 31. prosince 2025 vyřazena z provozu.
   12.   Poskytovatelé letových provozních služeb zajistí, aby mohla být používána státní letadla, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, za předpokladu, že je lze bezpečně provozovat v rámci kapacitních omezení systému řízení letového provozu v případě přidělení kmitočtů v pásmu UKV nebo kmitočtů s rozestupem 25 kHz.
   13.   Členské státy ve svých národních leteckých informačních příručkách zveřejní postupy pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz.
   14.   Poskytovatelé letových provozních služeb sdělí každoročně členskému státu, který je určil, své plány pro provoz státních letadel, která nejsou vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, přičemž zohlední kapacitní omezení související s postupy uvedenými v odstavci 13.
   Článek 10
   Požadavky na bezpečnost
   Členské státy přijmou nezbytná opatření k tomu, aby jakýmkoli změnám stávajících systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 nebo zavedení nových systémů předcházelo posouzení bezpečnosti, včetně identifikace nebezpečí a posouzení a zmírnění rizik, provedené dotčenými stranami. Při tomto posouzení bezpečnosti se zohlední alespoň požadavky uvedené v příloze III.
   Článek 11
   Shoda složek nebo vhodnost složek k používání
   1.   Před vydáním prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání podle článku 5 nařízení (ES) č. 552/2004 posoudí výrobci složek systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 tohoto nařízení shodu těchto složek nebo vhodnost těchto složek k používání v souladu s požadavky stanovenými v části A přílohy IV tohoto nařízení.
   2.   Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (9) na složky, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o shodě nebo vhodnosti k používání, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
   Článek 12
   Ověření systémů
   1.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří svému vnitrostátnímu dozorovému orgánu mohou prokázat nebo prokázali, že splňují podmínky stanovené v příloze V, provedou ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 v souladu s požadavky stanovenými v části C přílohy IV.
   2.   Poskytovatelé letových navigačních služeb, kteří nemohou prokázat, že splňují podmínky uvedené v příloze V, pověří ověřením systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 oznámený subjekt. Ověření se provádí v souladu s požadavky stanovenými v části D přílohy IV.
   3.   Vztahuje-li se osvědčení vydané v souladu s nařízením (ES) č. 216/2008 na systémy, považuje se toto osvědčení za prohlášení ES o ověření, pokud obsahuje prokázání souladu s příslušnými požadavky na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost stanovenými v tomto nařízení.
   Článek 13
   Doplňující požadavky
   1.   Členské státy zajistí, aby všechny zúčastněné strany byly řádně informovány o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovaly dostatečný výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
   2.   Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby pracovníci obsluhující systém IFPS, kteří jsou zapojeni do plánování letu, byli řádně informováni o požadavcích stanovených v tomto nařízení a absolvovali odpovídající výcvik pro výkon svých pracovních úkolů.
   3.   Poskytovatelé letových navigačních služeb:

               a)

               vypracují a spravují provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni jejich příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;

               b)

               zajistí, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;

               c)

               zajistí, aby pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.

         4.   Manažer struktury vzdušného prostoru zajistí, aby centralizovaná služba zpracování a distribuce letového plánu:

               a)

               vypracovala a spravovala provozní příručky obsahující pokyny a informace nezbytné k tomu, aby všichni příslušní pracovníci mohli uplatňovat toto nařízení;

               b)

               zajistila, aby příručky uvedené v písmeni a) byly dostupné a aktualizované a aby jejich aktualizace a distribuce podléhala odpovídajícímu řízení jakosti a dokumentace;

               c)

               zajistila, aby její pracovní metody a provozní postupy byly v souladu s tímto nařízením.

         5.   Provozovatelé zajistí, aby pracovníci provozující rádiové vybavení byli řádně informováni o tomto nařízení, absolvovali odpovídající výcvik pro používání tohoto vybavení a aby v pilotní kabině byly k dispozici pokyny, je-li to proveditelné.
   6.   Členské státy přijmou nezbytná opatření pro zajištění souladu s tímto nařízením, včetně zveřejnění příslušných informací v národních leteckých informačních příručkách.
   Článek 14
   Výjimky
   1.   V rámci čl. 4 prvního odstavce nařízení Komise (ES) č. 730/2006 (10) mohou členské státy povolit dočasné odchylky od povinného palubního vybavení stanoveného v čl. 5 odst. 1 tohoto nařízení pro lety podle pravidel pro let za viditelnosti.
   2.   Členské státy mohou přijmout místní opatření k udělení výjimek z povinnosti souladu s čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 a čl. 6 odst. 10 v případech, které mají omezený dopad na síť.
   3.   Členské státy přijímající místní opatření podle odstavce 2 poskytnou Komisi podrobné informace prokazující nutnost výjimek nejpozději jeden rok přede dnem uplynutí příslušné lhůty uvedené v čl. 4 odst. 5, čl. 5 odst. 4 nebo čl. 6 odst. 10.
   4.   Do šesti měsíců od získání podrobných informací od členských států podle odstavce 3 a po konzultaci s manažerem struktury vzdušného prostoru může Komise jakoukoli výjimku udělenou podle odstavce 2 přezkoumat, pokud její dopad na síť není omezený.
   Článek 15
   Zrušení
   Nařízení (ES) č. 1265/2007 se zrušuje.
   Článek 16
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. listopadu 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 26.

      (2)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 283, 27.10.2007, s. 25.

      (4)  Úř. věst. L 185, 15.7.2011, s. 1.

      (5)  Úř. věst. L 218, 13.8.2008, s. 82.

      (6)  Úř. věst. L 96, 31.3.2004, s. 10.

      (7)  Úř. věst. L 14, 22.1.1993, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 186, 7.7.2006, s. 27.

      (9)  Úř. věst. L 79, 19.3.2008, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 128, 16.5.2006, s. 3.

      PŘÍLOHA I

         Členské státy uvedené v článcích 5 a 6

      Členskými státy uvedenými v čl. 5 odst. 2 a v čl. 6 odst. 3, 5 a 8 jsou:

                  —

                  Německo,

                  —

                  Irsko,

                  —

                  Francie,

                  —

                  Itálie,

                  —

                  Lucembursko,

                  —

                  Maďarsko,

                  —

                  Nizozemsko,

                  —

                  Rakousko,

                  —

                  Spojené království.

      PŘÍLOHA II

         Předpisy ICAO uvedené v článcích 4 a 8

                  1.

                  Hlava 2 „Letecká pohyblivá služba“, oddíl 2.1 „Charakteristiky VKV komunikačního systému letadlo-země“ a oddíl 2.2 „Systémové charakteristiky pozemních zařízení“ přílohy 10 k Chicagské úmluvě, svazek III, část 2 (druhé vydání – červenec 2007 obsahující změnu č. 85).

                  2.

                  Hlava 2 „Letecká pohyblivá služba“, oddíl 2.1 „Charakteristiky VKV komunikačního systému letadlo-země“, oddíl 2.3.1 „Činnost vysílání“ a oddíl 2.3.2 „Činnost příjmu“ mimo pododdílu 2.3.2.8 „Charakteristiky odolnosti vůči rušení“ přílohy 10 k Chicagské úmluvě, svazek III, část 2 (druhé vydání – červenec 2007 obsahující změnu č. 85).

                  3.

                  Oddíl 12.3.1.4 „Kanálová separace 8,33 kHz“ předpisu ICAO PANS-ATM Doc. 4444 (patnácté vydání – 2007 obsahující změnu č. 2).

      PŘÍLOHA III

         Požadavky podle článku 10, které je třeba zohlednit při posouzení bezpečnosti

                  1.

                  Při posouzení bezpečnosti se zohlední požadavky na interoperabilitu a výkonnost stanovené v čl. 4 odst. 6, 7 a 8 a v čl. 7 odst. 1 a 2.

                  2.

                  Při posouzení bezpečnosti se zohlední požadavky na související postupy stanovené v článku 8.

                  3.

                  Při posouzení bezpečnosti se zohlední opatření pro státní letadla stanovená v čl. 9 odst. 13 a 14.

                  4.

                  Při posouzení bezpečnosti se zohlední požadavky k zajištění souladu s tímto nařízením stanovené v čl. 13 odst. 1, 2, 5 a 6.

                  5.

                  Členské státy zajistí, aby v případě, kdy má být přidělení kmitočtů převedeno na rozestup kanálů 8,33 kHz, bylo nové přidělení kmitočtů před zápisem do ústředního rejstříku testováno v rámci zkušební doby odpovídající délky, během níž se ověří bezpečný provoz.

                  6.

                  Členské státy zajistí, aby převody na rozestup kanálů 8,33 kHz byly provedeny s ohledem na pokyny ICAO ke kritériím plánování přidělení kmitočtů popsaným v části II – „VHF Air-Ground Communications Frequency Assignment Planning Criteria“ („Kritéria plánování přidělení kmitočtů VKV pro komunikaci letadlo-země“) Příručky pro správu kmitočtů EUR – předpis ICAO EUR Doc 011.

                  7.

                  Poskytovatelé letových navigačních služeb zajistí, aby byly zveřejněny a náležitě uplatňovány postupy pro provoz letadel, která nejsou vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a která se pohybují ve vzdušném prostoru, v němž je vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz povinné.

                  8.

                  Poskytovatelé letových navigačních služeb a/nebo provozovatelé letišť zajistí, aby byly zveřejněny a náležitě uplatňovány postupy pro provoz vozidel, která nejsou vybavena možností rozestupu kanálů 8,33 kHz a která se pohybují v oblastech letiště, v nichž je rozestup kanálů 8,33 kHz používán.

                  9.

                  Členské státy, které v některé části svého vzdušného prostoru převádějí přidělení kmitočtů na rozestup kanálů 8,33 kHz:

                              a)

                              zajistí, aby provozovatelé letadel, která se v tomto vzdušném prostoru pohybují, byli informováni o tom, že tato letadla musí být vybavena rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz;

                              b)

                              zajistí, aby členové letové posádky používající rádio s rozestupem 25 kHz ve vzdušném prostoru, v němž je požadováno vybavení rádiem s možností rozestupu kanálů 8,33 kHz, jak je uvedeno v čl. 2 odst. 5, prošli odpovídajícím výcvikem;

                              c)

                              provedou před převodem místní posouzení bezpečnosti, při němž se zohlední veškerý předpokládaný provoz v tomto vzdušném prostoru a možné problémy způsobené systémem hlasové komunikace provozovaným v celém okolním vzdušném prostoru.

      PŘÍLOHA IV
      ČÁST A

         Požadavky na posouzení shody složek nebo vhodnosti složek k používání podle článku 11

                  1.

                  Ověřování musí prokázat shodu složek nebo vhodnost složek k používání v souladu s požadavky na výkonnost stanovenými tímto nařízením při provozu těchto složek ve zkušebním prostředí.

                  2.

                  Za vhodný postup posouzení shody pro zajištění a prohlášení souladu složek je považována skutečnost, že výrobce použil modul popsaný v části B. Povoleny jsou i rovnocenné nebo přísnější postupy.

            ČÁST B

         Modul interního řízení výroby

                  1.

                  Tento modul popisuje postup, jímž výrobce nebo jeho oprávněný zástupce usazený v Unii, který plní povinnosti stanovené v bodě 2, zajišťuje a prohlašuje, že dotčené složky vyhovují požadavkům tohoto nařízení. Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce usazený v Unii musí vypracovat písemné prohlášení o shodě nebo vhodnosti k používání v souladu s bodem 3 přílohy III nařízení (ES) č. 552/2004.

                  2.

                  Výrobce musí vypracovat technickou dokumentaci popsanou v bodě 4. On sám nebo jeho oprávněný zástupce usazený v Unii musí dokumentaci kdykoli zpřístupnit příslušným vnitrostátním dozorovým orgánům pro účely kontroly a poskytovatelům letových navigačních služeb, kteří tyto složky začleňují do svých systémů, a to nejméně po dobu deseti let po vyrobení poslední složky. Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce usazený v Unii informuje členské státy o tom, kde a jak lze přístup k výše uvedené technické dokumentaci získat.

                  3.

                  Není-li výrobce usazen v Unii, určí osobu či osoby, které složky uvedou na trh Unie. Tato osoba či tyto osoby informují členské státy o tom, kde a jak lze získat přístup k technické dokumentaci.

                  4.

                  Technická dokumentace musí prokázat shodu složek s požadavky tohoto nařízení. V míře nezbytné pro posouzení musí tato dokumentace zahrnovat návrh, výrobu a provoz složek.

                  5.

                  Výrobce nebo jeho oprávněný zástupce musí spolu s technickou dokumentací uchovávat kopii prohlášení o shodě nebo vhodnosti k používání.

            ČÁST C

         Požadavky na ověření systémů podle čl. 12 odst. 1

                  1.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 musí prokázat shodu těchto systémů s požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost ve zkušebním prostředí, které odráží provozní situaci těchto systémů. Především:

                              —

                              ověření komunikačních systémů musí prokázat, že pro hlasovou komunikaci je používán rozestup kanálů 8,33 kHz v souladu s článkem 4 a že výkonnost systémů hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz splňuje požadavky čl. 4 odst. 7,

                              —

                              ověření systémů zpracování letových údajů musí prokázat, že jsou řádně zajištěny funkce popsané v čl. 7 odst. 2.

                  2.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 se provede v souladu s vhodnými a uznávanými zkušebními postupy.

                  3.

                  Zkušební nástroje použité k ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 musí mít vhodné funkce.

                  4.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 musí vést k vytvoření prvků technické dokumentace, které jsou požadovány v bodě 3 přílohy IV k nařízení (ES) č. 552/2004, včetně těchto prvků:

                              —

                              popisu provedení,

                              —

                              zprávy o kontrolách a zkouškách provedených před uvedením systému do provozu.

                  5.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb řídí ověřování, přičemž zejména:

                              —

                              určuje vhodné provozní a technické zkušební prostředí, které odráží provozní prostředí,

                              —

                              ověřuje, zda plán zkoušek popisuje začlenění systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 do provozního a technického zkušebního prostředí,

                              —

                              ověřuje, zda plán zkoušek zahrnuje všechny příslušné požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost,

                              —

                              zajišťuje soudržnost a kvalitu technické dokumentace a plánu zkoušek,

                              —

                              plánuje organizaci zkoušek, lidské zdroje a instalaci a konfiguraci zkušební platformy,

                              —

                              provádí kontroly a zkoušky uvedené v plánu zkoušek,

                              —

                              vypracovává zprávu předkládající výsledky kontrol a zkoušek.

                  6.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb zajistí, aby systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 provozované v provozním zkušebním prostředí splňovaly požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost.

                  7.

                  Po uspokojivém ověření souladu vypracují poskytovatelé letových navigačních služeb prohlášení ES o ověření systému a předloží je vnitrostátnímu dozorovému orgánu spolu s technickou dokumentací, jak požaduje článek 6 nařízení (ES) č. 552/2004.

            ČÁST D

         Požadavky na ověření systémů podle čl. 12 odst. 2

                  1.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 musí prokázat shodu těchto systémů s požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost ve zkušebním prostředí, které odráží provozní situaci těchto systémů. Především:

                              —

                              ověření komunikačních systémů musí prokázat, že pro hlasovou komunikaci je používán rozestup kanálů 8,33 kHz v souladu s článkem 4 a že výkonnost systémů hlasové komunikace s rozestupem kanálů 8,33 kHz splňuje požadavky čl. 4 odst. 7,

                              —

                              ověření systémů zpracování letových údajů musí prokázat, že jsou řádně zajištěny funkce popsané v čl. 7 odst. 2.

                  2.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 se provede v souladu s vhodnými a uznávanými zkušebními postupy.

                  3.

                  Zkušební nástroje použité k ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 musí mít vhodné funkce.

                  4.

                  Ověření systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 musí vést k vytvoření prvků technické dokumentace, které jsou požadovány v bodě 3 přílohy IV k nařízení (ES) č. 552/2004, včetně těchto prvků:

                              —

                              popisu provedení,

                              —

                              zprávy o kontrolách a zkouškách provedených před uvedením systému do provozu.

                  5.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb určí vhodné provozní a technické zkušební prostředí, které odráží provozní prostředí, a provedení ověřování zadá oznámenému subjektu.

                  6.

                  Oznámený subjekt řídí ověřování, přičemž zejména:

                              —

                              ověřuje, zda plán zkoušek popisuje začlenění systémů uvedených v čl. 2 odst. 1 do provozního a technického zkušebního prostředí,

                              —

                              ověřuje, zda plán zkoušek zahrnuje všechny příslušné požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost,

                              —

                              zajišťuje soudržnost a kvalitu technické dokumentace a plánu zkoušek,

                              —

                              plánuje organizaci zkoušek, lidské zdroje a instalaci a konfiguraci zkušební platformy,

                              —

                              provádí kontroly a zkoušky uvedené v plánu zkoušek,

                              —

                              vypracovává zprávu předkládající výsledky kontrol a zkoušek.

                  7.

                  Oznámený subjekt zajistí, aby systémy uvedené v čl. 2 odst. 1 provozované v provozním zkušebním prostředí splňovaly požadavky tohoto nařízení na interoperabilitu, výkonnost a bezpečnost.

                  8.

                  Po uspokojivém dokončení ověřování vypracuje oznámený subjekt k úkolům, které provedl, osvědčení o shodě.

                  9.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb poté vypracuje prohlášení ES o ověření systému a předloží je vnitrostátnímu dozorovému orgánu spolu s technickou dokumentací, jak požaduje článek 6 nařízení (ES) č. 552/2004.

      PŘÍLOHA V

         Podmínky uvedené v článku 12

                  1.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí mít ve své organizaci zavedeny metody vypracování zpráv, které zajišťují a prokazují, že ověřování bylo provedeno nestranně a nezávisle.

                  2.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření prováděli kontroly na co nejvyšší úrovni odborné důvěryhodnosti a technické způsobilosti a aby nebyli vystaveni žádnému tlaku ani podnětům, zejména finančním, které by mohly ovlivnit jejich rozhodování nebo výsledky jejich kontrol, především ze strany osob nebo skupin osob, které mají na výsledcích kontrol zájem.

                  3.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření měli přístup k vybavení, které jim umožňuje řádně provádět požadované kontroly.

                  4.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření absolvovali důkladný technický a odborný výcvik, měli dostatečné znalosti o požadavcích na ověřování, která mají provádět, odpovídající zkušenosti s těmito činnostmi a schopnosti nezbytné k vypracování prohlášení, záznamů a zpráv prokazujících, že ověření bylo provedeno.

                  5.

                  Poskytovatel letových navigačních služeb musí zajistit, aby pracovníci podílející se na postupech ověření byli schopni provádět kontroly nestranně. Odměňování těchto pracovníků nesmí záviset na počtu provedených kontrol ani na výsledcích těchto kontrol.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2292 ze dne 16. prosince 2016, kterým se stanoví vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii a kterým se ruší prováděcí nařízení (EU) 2015/2352 (Text s významem pro EHP )

text:
               17.12.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 344/77

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2292
   ze dne 16. prosince 2016,
   kterým se stanoví vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii a kterým se ruší prováděcí nařízení (EU) 2015/2352
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 531/2012 ze dne 13. června 2012 o roamingu ve veřejných mobilních komunikačních sítích v Unii (1), a zejména na čl. 6e odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s nařízením (EU) č. 531/2012 nesmí domovští poskytovatelé účtovat roamingovým zákazníkům v žádném členském státě žádný příplatek k vnitrostátní maloobchodní ceně za přijaté regulované roamingové volání v rámci objemu stanoveného politikou přiměřeného využívání. Toto ustanovení se použije ode dne 15. června 2017 za předpokladu, že legislativní akt, který má být přijat na základě návrhu týkajícího se velkoobchodního trhu s roamingem, jak stanoví čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení, bude k tomuto dni použitelný.

               (2)

               V souladu s nařízením (EU) č. 531/2012 mohou domovští poskytovatelé uplatňovat příplatek k vnitrostátní maloobchodní ceně za spotřebu regulovaných maloobchodních roamingových služeb, a to v přechodném období od 30. dubna 2016 až do dne, k němuž bude legislativní akt uvedený v čl. 19 odst. 2 uvedeného nařízení použitelný.

               (3)

               Podle nařízení (EU) č. 531/2012 mohou domovští poskytovatelé uplatňovat po uplynutí přechodného období příplatek k vnitrostátní maloobchodní ceně za spotřebu regulovaných maloobchodních roamingových služeb nad rámec objemu stanoveného politikou přiměřeného využívání.

               (4)

               Nařízení (EU) č. 531/2012 stanoví, že veškeré příplatky účtované za přijatá regulovaná roamingová volání nesmějí překročit vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii.

               (5)

               Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2352 (2) stanoví vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii, který se použije ode dne 30. dubna 2016 na základě hodnot údajů ze dne 1. července 2015.

               (6)

               Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) poskytlo Komisi aktualizované informace od národních regulačních orgánů členských států, které se týkají: i) maximální úrovně sazeb za ukončení volání v mobilní síti uložených těmito orgány v souladu s články 7 a 16 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES (3) („rámcová směrnice“) a s článkem 13 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES (4) („přístupová směrnice“) na jednotlivých vnitrostátních trzích pro velkoobchodní služby ukončení hlasového volání v jednotlivých mobilních sítích a ii) celkového počtu účastníků v členských státech.

               (7)

               V souladu s nařízením (EU) č. 531/2012 Komise vypočítala vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii takto: i) vynásobením maximální sazby za ukončení volání v mobilních sítích povolené v daném členském státě celkovým počtem účastníků v tomto členském státě, ii) sečtením těchto výsledků ze všech členských států a iii) vydělením takto získaného celkového výsledku celkovým počtem účastníků ve všech členských státech na základě hodnot údajů ze dne 1. července 2016. Pro členské státy mimo eurozónu je příslušným směnným kurzem průměr za druhé čtvrtletí roku 2016 získaný z databáze Evropské centrální banky.

               (8)

               Hodnotu váženého průměru maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii stanovenou v prováděcím nařízení (EU) 2015/2352 je proto nezbytné aktualizovat.

               (9)

               Prováděcí nařízení (EU) 2015/2352 by proto mělo být zrušeno.

               (10)

               V souladu s nařízením (EU) č. 531/2012 musí Komise každoročně provést přezkum váženého průměru maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii.

               (11)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Komunikačního výboru,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii je stanoven na 0,0108 EUR za minutu.
   Článek 2
   Prováděcí nařízení (EU) 2015/2352 se zrušuje.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. prosince 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 172, 30.6.2012, s. 10.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2352 ze dne 16. prosince 2015, kterým se stanoví vážený průměr maximálních sazeb za ukončení volání v mobilních sítích v celé Unii (Úř. věst. L 331, 17.12.2015, s. 7).

      (3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES ze dne 7. března 2002 o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (rámcová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 33).

      (4)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES ze dne 7. března 2002 o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení (přístupová směrnice) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 7).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/441 ze dne 13. března 2017, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

text:
               14.3.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 67/78

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/441
   ze dne 13. března 2017,
   kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 uvádí seznam státních orgánů, podniků a institucí, jakož i fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů předchozí irácké vlády, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které se nacházely mimo území Iráku ke dni 22. května 2003, podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 8. března 2017 rozhodl, že ze seznamu osob nebo subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, se odstraní jedna položka.

               (3)

               Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 13. března 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

            pověřený vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

      PŘÍLOHA
      V příloze III nařízení (ES) č. 1210/2003 se zrušuje tato položka:

                     „91.

                     NATIONAL CHEMICAL AND PLASTIC COMPANY. Adresa: P.O. Box 2302, Alwiya/Baghdad Za'afaraniya, Baghdad, Iraq.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/244 ze dne 16. února 2015 o povolení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin  Text s významem pro EHP

text:
               17.2.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 41/8

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/244
   ze dne 16. února 2015
   o povolení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje. Článek 10 uvedeného nařízení stanoví přehodnocení doplňkových látek povolených podle směrnice Rady 70/524/EHS (2).

               (2)

               Chinolinová žluť byla povolena bez časového omezení v souladu se směrnicí 70/524/EHS jako doplňková látka pro zvířata neurčená k produkci potravin a pro zvířata určená k produkci potravin, pokud jde o některá zpracovaná krmiva skupiny „barviva“. Tato látka byla v souladu s čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 1831/2003 následně zapsána do Registru pro doplňkové látky stanoveného v článku 17 nařízení (ES) č. 1831/2003 jako stávající produkt.

               (3)

               V souladu s čl. 10 odst. 2 nařízení (ES) č. 1831/2003 ve spojení s článkem 7 uvedeného nařízení byla podána žádost o přehodnocení chinolinové žluti jako doplňkové látky pro zvířata neurčená k produkci potravin a v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení žadatel požádal, aby uvedená doplňková látka byla zařazena do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

               (4)

               Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 10. července 2013 dospěl k závěru, že za navržených podmínek použití v krmivu nemá chinolinová žluť nepříznivé účinky na zdraví zvířat, lidské zdraví ani na životní prostředí. S ohledem na důkazy poskytnuté žadatelem došel úřad rovněž k závěru, že účinnost chinolinové žluti, pokud jde o dávku a druh krmiva a jeho zpracování, nelze posoudit. Úřad nicméně dále uvedl, že v případě této doplňkové látky, která je povolena i v potravinách, kde je její funkce stejná jako u krmiv, nemusí být další prokazování účinnosti nutné. Jelikož je maximální doporučený obsah této doplňkové látky navrhovaný úřadem podobný obsahu schválenému pro potraviny v různých druzích produktů, Komise se domnívá, že pro účinnost této látky existují dostatečné důkazy. Úřad nepovažuje zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy doplňkových látek přidaných do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

               (5)

               Posouzení chinolinové žluti prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Používání uvedené látky by proto mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

               (6)

               Vzhledem k tomu, že bezpečnostní důvody nevyžadují okamžité provedení změn v podmínkách pro povolení, je vhodné stanovit přechodné období, které by zúčastněným stranám umožnilo připravit se na plnění nových požadavků vyplývajících z povolení.

               (7)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Látka uvedená v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „senzorické doplňkové látky“ a funkční skupiny „barviva: látky, které dávají nebo navracejí krmivům barvu“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.
   Článek 2
   Látka uvedená v příloze a krmiva obsahující tuto látku, vyrobené a označené před 9. březnem 2017 v souladu s pravidly platnými před 9. březnem 2015, mohou být uváděny na trh a používány až do vyčerpání stávajících zásob.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. února 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

      (2)  Směrnice Rady 70/524/EHS ze dne 23. listopadu 1970 o doplňkových látkách v krmivech (Úř. věst. L 270, 14.12.1970, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Identifikační číslo doplňkové látky

                  Doplňková látka

                  Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

                  Druh nebo kategorie zvířat

                  Maximální stáří

                  Minimální obsah

                  Maximální obsah

                  Jiná ustanovení

                  Konec platnosti povolení

                  mg účinné látky/kg kompletního krmiva s obsahem vlhkosti 12 %

                     Kategorie: senzorické doplňkové látky. Funkční skupina: barviva. i) látky, které dávají nebo navracejí krmivům barvu

                  2a104

                  Chinolinová žluť

                     Složení doplňkové látky

                  Chinolinová žluť
                  Hlavní složkou chinolinové žluti je sodná sůl

                     Charakteristika účinné látky

                  Procentní podíly složek chinolinové žluti:

                              —

                              2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-disulfonates: ≥ 80 %;

                              —

                              2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-monosulfonates: ≤ 11 %;

                              —

                              2-(2-quinolyl) indan-1,3-dione-trisulfonates: ≤ 7 %.

                        Chemický vzorec: C18H9N Na2O8S2 (sodná sůl)
                  č. CAS: 8004-92-0 (hlavní složka)
                  Chinolinová žluť, v pevné formě, vyrobená chemickou syntézou.
                  Kritéria čistoty:

                              Barvivo ≥ 70 %, vypočteno jako sodná sůl

                              Vápenaté a draselné soli ≤ 30 %

                     Analytické metody
                      (1)

                  Pro stanovení obsahu celkového množství barviv v chinolinové žluti v doplňkové látce a krmivech: spektrofotometrie při 411 nm (Monografie FAO JECFA č. 1, svazek 4).

                  Zvířata neurčená k produkci potravin

                  —

                  —

                  25

                              1.

                              V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování a stability.

                              2.

                              Bezpečnost: během manipulace by se měly používat prostředky k ochraně dýchacích cest a nosit bezpečnostní brýle a ochranné rukavice.

                  9. března 2025

         (1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře Evropské unie: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1800 ze dne 6. října 2015 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               8.10.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 263/16

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1800
   ze dne 6. října 2015
   o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

               (2)

               Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

               (3)

               Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

               (4)

               Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
   Článek 2
   Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v souladu se Smlouvami.
      V Bruselu dne 6. října 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Heinz ZOUREK

            generální ředitel pro daně a celní unii

      (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Popis zboží

                  Zařazení
                  (kód KN)

                  Odůvodnění

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Přenosný elektronický přístroj s rozměry 7 × 60 × 110 mm a o hmotnosti 100 g, který se skládá z následujících hlavních komponentů v jediném plastovém pouzdře:

                              —

                              barevného LED displeje s funkcí dotykové obrazovky s úhlopříčkou obrazovky 8,9 cm (3,5 palce) a rozlišením 960 × 640 pixelů,

                              —

                              centrální procesorové jednotky CPU,

                              —

                              paměti RAM s kapacitou 256 MB,

                              —

                              paměti s kapacitou 32 GB,

                              —

                              modulu pro bezdrátové připojení k jiným přístrojům a k internetu,

                              —

                              akumulátorové lithiové baterie,

                              —

                              reproduktoru,

                              —

                              mikrofonu a

                              —

                              fotoaparátu/kamery k záznamu videa i statických snímků.

                        Výrobek má tato rozhraní:

                              —

                              konektor pro dobíjení přístroje a jeho propojení s jiným přístrojem, jako je přístroj pro automatické zpracování dat (ADP) a

                              —

                              – 3,5milimetrový svorkový konektor.

                        Přístroj umožňuje uživateli, mimo jiné, připojit se na internet, stahovat, provádět a upravovat softwarové aplikace, přijímat a odesílat e-maily, hrát hry a stahovat, zaznamenávat a reprodukovat hudbu, video a fotografie.

                  8471 30 00

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 3 ke třídě XVI, na poznámce 5 A) ke kapitole 84 a na znění kódů KN 8471 a 8471 30 00.
                  Přístroj je zkonstruován k vykonávání dvou nebo více funkcí, které se navzájem doplňují nebo střídají ve smyslu poznámky 3 ke třídě XVI (zpracování dat, komunikace prostřednictvím bezdrátové sítě, záznam a reprodukce zvuku a obrazu, záznam i zobrazení videa i statických snímků).
                  Vzhledem k objektivním vlastnostem přístroje, zejména ke schopnosti stahování, ukládání, úpravy a provádění programů, je jeho hlavní funkcí zpracování dat (viz také klasifikační stanovisko HS 8471.30/2, 3 a 4). Další funkce jsou považovány za sekundární.
                  Přístroj je proto třeba zařadit do kódu KN 8471 30 00 jako přenosné zařízení pro automatizované zpracování dat, o hmotnosti nejvýše 10 kg, sestávající nejméně z centrální procesorové jednotky, klávesnice a displeje.