title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1051/2014 ze dne 2. října 2014 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pomelo de Corse (CHZO))

text:
               8.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 292/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1051/2014
   ze dne 2. října 2014
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Pomelo de Corse (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Pomelo de Corse“ předložená Francií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pomelo de Corse“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Pomelo de Corse“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované uvedené v příloze XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 2. října 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 125, 26.4.2014, s. 15.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/638 ze dne 22. dubna 2015, kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin

text:
               24.4.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 106/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/638
   ze dne 22. dubna 2015,
   kterým se mění nařízení (ES) č. 1484/95, pokud jde o určení reprezentativních cen v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 183 písm. b) uvedeného nařízení,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 510/2014 ze dne 16. dubna 2014 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů a zrušení nařízení Rady (ES) č. 1216/2009 a (ES) č. 614/2009 (2), a zejména na čl. 5 odst. 6 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 (3) stanovilo prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určilo reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin.

               (2)

               Z pravidelné kontroly údajů, na jejichž základě se stanoví reprezentativní ceny produktů v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, vyplývá nutnost změnit reprezentativní ceny pro dovozy některých produktů s přihlédnutím k cenovým rozdílům podle původu.

               (3)

               Nařízení (ES) č. 1484/95 by mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)

               Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 1484/95 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. dubna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 150, 20.5.2014, s. 1.

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1484/95 ze dne 28. června 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k režimu dodatečných dovozních cel a určují reprezentativní ceny v odvětví drůbežího masa a vajec, jakož i pro vaječný albumin, a kterým se zrušuje nařízení č. 163/67/EHS (Úř. věst. L 145, 29.6.1995, s. 47).

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA I

                        Kód KN

                        Popis zboží

                        Reprezentativní cena
                        (EUR/100 kg)

                        Jistota uvedená v článku 3
                        (EUR/100 kg)

                        Původ (1)

                        0207 12 10

                        70 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

                        135,5

                        0

                        AR

                        0207 12 90

                        65 % kuřata – oškubaná, vykuchaná, bez hlavy a běháků, bez krku, srdce, jater a volete, zmrazená

                        151,2

                        0

                        AR

                        165,1

                        0

                        BR

                        0207 14 10

                        Dělené maso z drůbeže druhu kur domácí, zmrazené

                        324,1

                        0

                        AR

                        236,2

                        19

                        BR

                        356,1

                        0

                        CL

                        306,4

                        0

                        TH

                        0207 14 50

                        Kuřecí prsa, zmrazená

                        218,8

                        0

                        BR

                        0207 27 10

                        Dělené maso z krocanů a krůt, zmrazené

                        332,5

                        0

                        BR

                        344,4

                        0

                        CL

                        0408 91 80

                        Vejce bez skořápky, sušená

                        381,1

                        0

                        AR

                        1602 32 11

                        Tepelně neupravené přípravky z drůbeže druhu kur domácí

                        279,4

                        2

                        BR

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚jiného původu‘.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2320 ze dne 8. prosince 2015 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               12.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 328/62

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/2320
   ze dne 8. prosince 2015
   o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

               (2)

               Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

               (3)

               Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

               (4)

               Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
   Článek 2
   Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 8. prosince 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Heinz ZOUREK

            generální ředitel pro daně a celní unii

      (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Popis zboží

                  Zařazení
                  (kód KN)

                  Odůvodnění

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Výrobek sestávající z lesklé průsvitné tkaniny (100 % polyester) ozdobené strojovou výšivkou, předkládaný ve vyztužených rolích o délce 300 cm.
                  Jeden ze dvou dlouhých okrajů výrobku je olemován interlokovým stehem, do jehož vnitřku je vsazena olověná šňůra potažená tkaninou. Protilehlý lem je hustě tkaný, aby nedocházelo k roztřepení tkaniny, přičemž útkové nitě přečnívají přes tkaninu ve formě třásní.
                  Délka tkaniny, která se odstřihne z role, odpovídá šířce budoucí záclony. Z této tkaniny se vyrobí záclona tak, že se na hustě tkaném okraji jednoduše zkrátí na požadovanou délku záclony, a tato strana, jakož i obě strany vzniklé odstřižením z role, se obroubí. Okraj lemovaný interlokovým stehem tvoří spodní část záclony a zůstane na roli v nezměněném stavu.
                  (Viz obrázky) (1)

                  6303 92 90

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1, 2a) a 6 pro výklad kombinované nomenklatury, na poznámce 7 písm. d) ke třídě XI a na znění kódů KN 6303, 6303 92 a 6303 92 90.
                  Výrobek má podstatné rysy zcela zhotovené záclony čísla 6303, neboť je zapotřebí provést pouze několik nepatrných úprav, aby se dal použít jako záclona. Jakmile je tkanina odstřižena z role, je třeba ji pouze zkrátit na požadovanou délku záclony a obroubit (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 6303, druhý odstavec).
                  Nedokončený výrobek se považuje za zcela zhotovený, neboť má již jeden obroubený okraj (okraj olemovaný interlokovým stehem).
                  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 6303 92 90 jako záclony ze syntetických vláken.

                  1

                  2

                  3

         (1)  Obrázky slouží pouze pro informaci.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1046 ze dne 28. června 2016, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

text:
                  29.6.2016

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 170/19

            PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1046
      ze dne 28. června 2016,
      kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
      EVROPSKÁ KOMISE,
      s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
      s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
      vzhledem k těmto důvodům:
      A.   POSTUP
      1.   Platná opatření

                  (1)

                  Na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) podle článku 5 základního nařízení uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) prováděcím nařízením Rady (EU) č. 511/2010 ze dne 14. června 2010 (2) (dále jen „původní opatření“).

                  (2)

                  Původní opatření měla podobu valorického cla s výší sazby 64,3 %.

                  (3)

                  V letech 2012 a 2013 byla původní opatření v návaznosti na dvě šetření obcházení opatření nejprve rozšířena na dovoz drátu z molybdenu zasílaného z Malajsie (3) a poté na dovoz drátu z molybdenu z ČLR obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm (4). Dne 30. října 2015 byla opatření v návaznosti na třetí šetření obcházení opatření rozšířena na drát z molybdenu obsahující nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 4,0 mm, ale nepřesahuje 11,0 mm (5).

            2.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

                  (4)

                  Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (6) platných antidumpingových opatření obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

                  (5)

                  Žádost podala společnost Plansee SE (dále jen „žadatel“), hlavní výrobce drátu z molybdenu v Unii, představující 90 % celkové výroby v Unii.

                  (6)

                  Žádost byla zdůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek obnovení dumpingu a obnovení újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

                  (7)

                  Dne 12. června 2015 zahájila Komise přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení, aby určila, zda by pozbytí platnosti opatření pravděpodobně vedlo přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila příslušné oznámení (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

            3.   Zúčastněné strany

                  (8)

                  V oznámení o zahájení přezkumu vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti na šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé dotčené vyvážející výrobce, dovozce a uživatele v Unii a čínské orgány a vyzvala je k účasti.

                  (9)

                  Všechny zúčastněné strany měly možnost se k zahájení přezkumu vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

            3.1   Výběr vzorku

                  (10)

                  V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

            a)   Výběr vzorku dovozců

                  (11)

                  Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

                  (12)

                  Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.

            b)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

                  (13)

                  S ohledem na zjevně vysoký počet vyvážejících výrobců v ČLR se s výběrem vzorku počítalo v oznámení o zahájení přezkumu.

                  (14)

                  Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

                  (15)

                  Pouze jedna společnost v ČLR předložila vyplněný formulář pro výběr vzorku dne 29. června 2015. Nicméně informace poskytnuté touto společností neuváděly žádný vývoz dotčeného výrobku do Unie, definovaného ve 23. bodě odůvodnění níže, ale pouze jiných druhů drátu z molybdenu s největším rozměrem příčného průřezu přesahujícím 4,0 mm. Společnost byla poté dne 25. srpna 2015 vyzvána, aby v souvislosti s přezkumem před pozbytím platnosti předložila připomínky nebo informace. Společnost však na tuto výzvu neposkytla žádnou odpověď. Kromě toho se dotčené společnosti v tomto stádiu šetření týkalo šetření obcházení opatření, jež vedlo k přijetí nařízení (EU) 2015/1952. Na základě všech těchto úvah dospěla Komise k závěru, že by tato společnost neměla být součástí vzorku.

                  (16)

                  Jelikož se nepřihlásil žádný jiný čínský vyvážející výrobce, výběr vzorku nebyl nutný.

            3.2   Dotazníky a inspekce na místě

                  (17)

                  Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro určení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie.

                  (18)

                  Komise zaslala dvěma známým výrobcům v Unii dotazníky. Jeden výrobce v Unii (společnost Plansee SE), představující přibližně 90 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie, poskytl odpovědi na dotazník. Druhý výrobce v Unii vyjádřil dne 11. května 2015 přání zůstat při šetření neutrální a na dotazník, který obdržel dne 12. června 2015, neposkytl odpověď.

                  (19)

                  Čínským vyvážejícím výrobcům nebyly zaslány žádné dotazníky, protože – jak je objasněno v 13. až 16. bodě odůvodnění – žádný z nich se nepřihlásil.

                  (20)

                  Komise zaslala dotazníky devíti uživatelům, kteří se přihlásili po zahájení přezkumu, a obdržela pět odpovědí od uživatelů výrobku, který je předmětem přezkumu.

                  (21)

                  Uskutečnila se jedna inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení v prostorách výrobce v Unii, společnosti Plansee SE, v Rakousku.

            4.   Období přezkumného šetření a posuzované období

                  (22)

                  Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2014 do 31. března 2015 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2012 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

            B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
      1.   Dotčený výrobek

                  (23)

                  Dotčeným výrobkem je drát z molybdenu, obsahující nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00.

            2.   Obdobný výrobek

                  (24)

                  Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

                              —

                              dotčený výrobek,

                              —

                              výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

                  (25)

                  Komise dospěla k závěru, že tyto výrobky jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

            C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
      1.   Předběžné poznámky

                  (26)

                  V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dochází k dumpingu a zda by pozbytí platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k jeho přetrvávání nebo obnovení.

                  (27)

                  Jak je uvedeno v 16. bodě odůvodnění, žádný z čínských vyvážejících výrobců při současném šetření nespolupracoval, a proto bylo nutné v souladu s článkem 18 základního nařízení vycházet z dostupných údajů.

                  (28)

                  V tomto ohledu byly čínské orgány řádně informovány o tom, že v důsledku nedostatečné spolupráce jakéhokoli čínského vyvážejícího výrobce může Komise ohledně zjištění týkajících se ČLR použít článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné připomínky.

                  (29)

                  Na tomto základě byla v souladu se čl. 18 odst. 1 základního nařízení níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu založena na dostupných údajích. Za tímto účelem byly použity žádost o přezkum před pozbytím platnosti, statistiky Eurostatu, údaje shromážděné členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení (dále jen „databáze podle čl. 14 odst. 6“) a údaje shromážděné během předchozích šetření (viz 3. bod odůvodnění) týkající se téhož dotčeného výrobku. Byla analyzována také databáze čínské vývozní statistiky. Analýza však ukázala, že její kódovací struktura pro dotčený výrobek nebyla dostatečně přesná, aby mohla poskytnout použitelné informace. Tento zdroj informací proto nemohl být použit.

            2.   Dumping v průběhu období přezkumného šetření

      2.1   Srovnatelná země

                  (30)

                  Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím. Pro tento účel bylo nutné vybrat třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

                  (31)

                  V původním šetření byly jako srovnatelná země použity USA. V oznámení o zahájení tohoto šetření navrhla Komise použít jako srovnatelnou zemi Indii, neboť výrobce v USA přestal od období šetření v rámci původního šetření drát z molybdenu vyrábět. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby vznesly své připomínky k vhodnosti této volby, ale žádná ze stran žádné připomínky nevznesla.

                  (32)

                  Komise si vyžádala informace týkající se výrobců drátu z molybdenu v jiných možných srovnatelných zemích a kontaktovala Indii, Japonsko, Mexiko, Ukrajinu a USA a vyzvala všechny známé výrobce drátu z molybdenu v těchto zemích, aby poskytli nezbytné informace.

                  (33)

                  Žádná z kontaktovaných společností v těchto zemích se spoluprací při šetření nesouhlasila. Kromě toho nebyly zjištěny žádné indicie pro jakékoli jiné země, kde by výroba drátů z molybdenu mohla probíhat. Komise tedy musela přejít k trhu Unie jako k jediné možnosti pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

            2.2   Běžná hodnota

                  (34)

                  Jako základ pro stanovení běžné hodnoty použitelné na vyvážející výrobce v ČLR byly použity informace týkající se výroby a prodeje obdobného výrobku na trhu Unie obdržené od obou výrobců v Unii.

                  (35)

                  V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda byl celkový objem prodeje obdobného výrobku na trhu Unie výrobním odvětvím Unie během období přezkumného šetření reprezentativní. Objem tohoto prodeje se považoval za reprezentativní tehdy, pokud celkový objem prodeje nezávislým odběratelům představoval alespoň 5 % celkového objemu čínského prodeje dotčeného výrobku na vývoz v průběhu období přezkumného šetření do Unie. Na tomto základě byl prodej obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie na trhu Unie reprezentativní.

                  (36)

                  Šetřením bylo zjištěno, že vážená průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie byla během období přezkumného šetření zisková, a může být tedy považována za uskutečněnou v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení.

                  (37)

                  Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie byl během období přezkumného šetření ziskový a v reprezentativním množství. Proto byla běžná hodnota vypočtena na základě prodejní ceny obdobného výrobku účtované výrobním odvětvím Unie nezávislým odběratelům v Unii.

            2.3   Vývozní cena

                  (38)

                  Jak je uvedeno výše ve 27. bodě odůvodnění, vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byla vývozní cena v souladu s článkem 18 základního nařízení založena na dostupných údajích, tj. na základě „databáze podle čl. 14 odst. 6“ překontrolované s informacemi uvedenými v žádosti a statistikami Eurostatu.

            2.4   Srovnání

                  (39)

                  Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu na základě ceny ze závodu. Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z ČLR. Srovnání jednotlivých typů výrobku tudíž nebylo možné. Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, byla v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení vývozní cena a běžná hodnota upravena o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu (domácí a námořní přeprava), pojištění a poplatky za celní odbavení, a to na základě informací shromážděných při původním šetření.

            2.5   Dumpingové rozpětí

                  (40)

                  Komise porovnala váženou průměrnou běžnou hodnotu s váženou průměrnou vývozní cenou stanovenou výše uvedeným způsobem v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

                  (41)

                  Na tomto základě činilo vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením 49,6 %.

            3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

                  (42)

                  V návaznosti na zjištění dumpingu během období přezkumného šetření Komise analyzovala, zda existuje pravděpodobnost přetrvávání dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti. Byly zkoumány tyto prvky: výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR, chování čínského vývozu v jiných třetích zemích a atraktivita trhu Unie.

            3.1   Výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR

                  (43)

                  Jelikož neexistují žádné veřejně dostupné informace a vzhledem ke skutečnosti, že čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, byly výrobní kapacita a volná kapacita v ČLR stanoveny na základě odhadů poskytnutých žadatelem v jeho žádosti a na základě jeho nejlepších znalostí trhu. Tyto odhady mohly být porovnány s údaji shromážděnými během původního šetření a během šetření obcházení opatření ukončeného v říjnu 2015, uvedeného ve 3. bodě odůvodnění, a byly považovány za vhodné.

                  (44)

                  Na tomto základě činila v průběhu období přezkumného šetření výrobní kapacita přibližně 3 400 tun, skutečná výroba přibližně 750 tun, a volná kapacita tudíž představovala zhruba 2 650 tun. Odhadovaná volná kapacita představovala několikanásobek spotřeby Unie během období přezkumného šetření. Vzhledem k atraktivitě trhu Unie popsané níže ve 48. a 50. bodě odůvodnění je pravděpodobné, že významná část této volné kapacity bude využita k výrobě na vývoz do Unie.

                  (45)

                  Odhadovaná rozsáhlá volná kapacita v ČLR naznačuje, že existuje značný potenciál pro to, aby čínští výrobci zvýšili svůj vývoz. Spotřeba drátu z molybdenu je do značné míry závislá na produkci manuálních převodovek pro odvětví výroby osobních a nákladních automobilů. I když je pravda, že se spotřeba drátu z molybdenu na čínském domácím trhu může zvýšit s ohledem na perspektivu růstu automobilového průmyslu v ČLR, přesahuje volná kapacita výrazně spotřebu Unie. Proto je i za předpokladu, že domácí spotřeba v ČLR poroste, pravděpodobné, že volná kapacita bude i nadále významná a že bude mít velký potenciál pro vývoz. Kromě toho podnikatelský potenciál pro zvýšení poptávky na jiných důležitých trzích v oblasti výroby automobilů, jako jsou Spojené státy, Japonsko, Korea a Jižní Amerika, je poměrně malý, protože tyto trhy jsou zaměřeny především na automatické převodovky bez využití drátu z molybdenu.

                  (46)

                  Proto pokud by opatření byla v Unii zrušena, budou mít čínští vývozci vzhledem k rozsáhlé volné kapacitě v ČLR a omezené poptávce po výrobku na jiných velkých trzích třetích zemí, jakož i ke skutečnosti, že velká část této volné kapacity pravděpodobně nebude absorbována čínskou domácí spotřebou, silnou motivaci k tomu, aby přesměrovali svůj vývoz na trh Unie.

            3.2   Chování čínského vývozu v jiných třetích zemích

                  (47)

                  Nejsou k dispozici žádné veřejně dostupné informace o průměrných čínských vývozních cenách na trhy třetích zemí. Žadatel předložil dvě kótace čínských vývozních cen na trhy třetích zemí pro celkové množství 20 tun, což odpovídá přibližně 6 % spotřeby Unie. Tyto kótace vykazovaly nižší ceny, než je současná cenová úroveň v Unii. Kromě toho čínská společnost zmíněná v 15. bodě odůvodnění ve svém formuláři pro výběr vzorku uvedla, že prodala zanedbatelné množství drátu z molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 4,0 mm, do Jižní Koreje za cenu nižší, než je současná cenová úroveň v Unii.

            3.3   Atraktivita trhu Unie

                  (48)

                  Šetření ukázalo, že vezmeme-li v úvahu prokázané praktiky obcházení opatření v minulosti, uvedené ve 3. bodě odůvodnění, podařilo se čínským vyvážejícím výrobcům rozšířit svůj již beztak značný podíl na trhu a objemy dovozu na trh Unie během posuzovaného období o 7 %, respektive o 9 %, jak je uvedeno v tabulce 2 níže. Čínský podíl na trhu se během posuzovaného období pohyboval mezi 15 % a 35 %.

                  (49)

                  Poslední praktiky obcházení opatření, zvýšení podílu na trhu během posuzovaného období a jejich úroveň významně svědčí o tom, že trh Unie je pro čínské vývozce i nadále atraktivním.

                  (50)

                  Na základě informací předložených žadatelem jsou ceny čínského vývozu na trh Unie vyšší než ceny čínského vývozu na trhy ostatních třetích zemí. To svědčí o tom, že trh Unie je atraktivní z hlediska úrovně cen, jelikož vývoz do Unie vede k vyšším ziskům. Kromě toho, jak je vysvětleno výše v 45. bodě odůvodnění, vzhledem k technickým odlišnostem odvětví automobilového průmyslu na jiných velkých trzích v oblasti výroby automobilů se vývoz drátu z molybdenu omezuje na trhy, na nichž automobilový průmysl používá manuální převodovky, přičemž Unie je jedním z největších takovýchto trhů. Trh Unie je i nadále největším trhem s drátem z molybdenu díky svému rozvinutému odvětví výroby osobních a nákladních automobilů stále využívajících manuální převodovky.

            3.4   Závěr o pravděpodobnosti přetrvání dumpingu

                  (51)

                  Závěrem lze uvést, že odhadovaná významná volná kapacita dostupná v ČLR, následná schopnost čínských vyvážejících výrobců zvýšit objem výroby a přímý prodej do Unie a atraktivita trhu Unie naznačují, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo k významnému zvýšení vývozu do Unie. S ohledem na dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření je rovněž pravděpodobné, že se budoucí vývoz bude uskutečňovat za výrazně dumpingové ceny. Proto se má za to, že v případě pozbytí platnosti současných antidumpingových opatření existuje vysoká pravděpodobnost přetrvávání dumpingu.

            D.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY
      1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

                  (52)

                  Výrobní odvětví Unie nedoznalo velkých strukturálních změn od doby původního šetření. Během období přezkumného šetření vyráběli obdobný výrobek dva známí výrobci v Unii. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

            2.   Spotřeba v Unii

                  (53)

                  Komise zjistila spotřebu v Unii připočtením i) objemu prodeje na trhu Unie dvou výrobců v Unii a ii) celkového objemu dovozu. Objem dovozu z ČLR byl vypočítán připočtením objemu dovozu získaného z databáze podle čl. 14 odst. 6 a objemu drátu z molybdenu, který byl předmětem praktik obcházení, zjištěného při posledním šetření obcházení opatření, neboť nařízení (EU) 2015/1952 shrnuje údaje z předchozích dvou šetření obcházení opatření uvedených v 3. bodě odůvodnění, a proto je založen na nejobsáhlejším souboru údajů. Během posuzovaného období nedošlo k žádnému dovozu z jiných třetích zemí.

                  (54)

                  Jelikož výrobní odvětví Unie tvoří pouze dva výrobci, bylo nutno kvůli důvěrnosti údajů číselné údaje indexovat nebo uvést v určitém rozmezí.

                  (55)

                  Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

                     Tabulka 1

                     Indexovaná spotřeba v Unii

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 104

                                 103

                                 102

                                             Zdroj:

                                          Údaje od výrobního odvětví Unie, databáze podle čl. 14 odst. 6, poslední šetření obcházení opatření, Eurostat

                  (56)

                  V průběhu posuzovaného období zůstala spotřeba v Unii poměrně stabilní, přičemž se zvýšila pouze o 2 %. Konkrétně spotřeba v Unii vzrostla o 4 % do roku 2013 a poté mírně klesla o 2 % v období od roku 2013 do období přezkumného šetření.

                  (57)

                  Poměrně stabilní spotřebu drátu z molybdenu v Unii lze vysvětlit hlavně rozvojem automobilového průmyslu během posuzovaného období, jenž ve stejném období rovněž zůstal stabilní.

            3.   Dovoz z dotčené země

      3.1   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

         Tabulka 2

         Indexovaný objem dovozu a podíl na trhu

                  Země

                  2012

                  2013

                  2014

                  Období přezkumného šetření

                  ČLR

                  Objem dovozu – Index (2012 = 100)

                     100

                     75

                     99

                     109

                  Podíl na trhu

                     Index (2012 = 100)

                     100

                     72

                     97

                     107

                                 Zdroj:

                              Údaje od výrobního odvětví Unie, databáze podle čl. 14 odst. 6, poslední šetření obcházení opatření, Eurostat

                  (58)

                  Jak je popsáno v 53. bodě odůvodnění, objem dovozu z ČLR byl vypočten přičtením objemu dovozu získaného z databáze podle čl. 14 odst. 6 a objemu dovozu drátu z molybdenu, který byl předmětem praktik obcházení, zjištěného při posledním šetření obcházení opatření. Jelikož posledně uvedený údaj musel být považován za důvěrný (8), číselné údaje uvedené v tabulce 2 výše musely být indexovány.

                  (59)

                  Na tomto základě se objem dovozu během posuzovaného období zvýšil o 9 %. V roce 2013 výrazně klesl (o 25 %) a od té doby stále rostl (v období přezkumného šetření o 46 % ve srovnání s rokem 2013).

                  (60)

                  Objem dovozu dotčeného výrobku do Unie vzrostl ve větší míře než spotřeba v Unii. To vedlo ke zvýšení podílu čínského dovozu na trhu během posuzovaného období o 7 %. Podíl na trhu vykazoval obdobný trend jako objem dovozu. Konkrétně podíl na trhu klesl o 28 % v roce 2013 a v období přezkumného šetření se ve srovnání s rokem 2013 zvýšil o 46 %, což bylo ve shodě s poklesem objemu dovozu v roce 2013 a nárůstem objemu dovozu v roce 2014 a v období přezkumného šetření.

                  (61)

                  Pokles objemu dovozu i podílu na trhu v roce 2013 byl důsledkem zahájení šetření obcházení opatření, jež vedlo k rozšíření konečného antidumpingového cla z dovozu drátu z molybdenu na dovoz nepatrně upraveného výrobku z ČLR (viz 3. bod odůvodnění – poznámka pod čarou 3).

                  (62)

                  Tržní podíl čínského dovozu byl na počátku posuzovaného období na poměrně významné úrovni v rozmezí 15 % až 35 %. Jak je uvedeno v 48. bodě odůvodnění, čínským vyvážejícím výrobcům se podařilo rozšířit svůj značný podíl na trhu během posuzovaného období o 7 % navzdory platným clům, a to zejména díky praktikám obcházení opatření.

            3.2   Ceny dovozu z dotčené země

                  (63)

                  Z důvodu nespolupráce čínských vyvážejících výrobců byly dovozní ceny stanoveny na základě databáze podle čl. 14 odst. 6 a překontrolovány s informacemi uvedenými v žádosti a statistikami Eurostatu, jak je vysvětleno v 38. bodě odůvodnění. Následující tabulka udává průměrnou cenu dovozu z ČLR:

                     Tabulka 3

                     Indexované dovozní ceny
                      (*)

                              Země

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              ČLR

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 97

                                 89

                                 87

                                 Zdroj: Databáze podle čl. 14 odst. 6

                  (64)

                  V období od roku 2012 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR neustále snižovala, celkem o 13 %.

            3.3   Cenové podbízení

                  (65)

                  Cenové podbízení během období přezkumného šetření stanovila Komise srovnáním průměrné prodejní ceny, kterou společnost Plansee SE účtovala na trhu Unie, upravené na úroveň ceny ze závodu a průměrné ceny dovozu z dotčené země účtované prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovené na základě ceny CIF (náklady, pojištění a přeprava zboží) na základě údajů z databáze podle čl. 14 odst. 6, jak je vysvětleno v 38. bodě odůvodnění, včetně antidumpingového cla.

                  (66)

                  Jelikož čínští vyvážející výrobci nespolupracovali, jak je uvedeno ve 39. bodě odůvodnění, nebylo možné určit typy výrobku vyvážené z ČLR do Unie. Srovnání jednotlivých typů výrobku proto nebylo možné. Srovnání cen bylo provedeno na základě průměrných cen, podle potřeby s řádnými úpravami a po odečtení rabatu a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl hypotetického obratu výrobního odvětví Unie během období přezkumného šetření.

                  (67)

                  Ze srovnání vyplynulo, že během období přezkumného šetření nedocházelo k cenovému podbízení. Nicméně při odečtení platného antidumpingového cla ve výši 64,3 % by rozpětí cenového podbízení dosahovalo 25,9 %.

            3.4   Dovoz ze třetích zemí

                  (68)

                  Jak je uvedeno v 53. bodě odůvodnění, v posuzovaném období neexistoval žádný dovoz z jiných zemí než z ČLR.

            4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

      4.1   Obecné poznámky

                  (69)

                  V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech ekonomických ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

                  (70)

                  Soubory údajů, jež má Komise k dispozici pro stanovení újmy, se lišily od makroekonomických a mikroekonomických ukazatelů újmy. Pokud jde o makroekonomické ukazatele, mohla se Komise opírat o odpovědi společnosti Plansee SE na dotazník a, co se týče dalšího známého výrobce v Unii, o údaje týkající se tohoto výrobce poskytnuté společností Plansee SE v její žádosti. Pokud jde o mikroekonomické ukazatele, žádost však neobsahovala žádné údaje týkající se situace druhého výrobce, a jelikož tento výrobce neposkytl odpověď na dotazník, musela Komise vycházet z údajů obsažených v odpovědi společnosti Plansee SE na dotazník. Vzhledem k tomu, že společnost Plansee SE představovala přibližně 90 % celkového prodeje v Unii, se Komise domnívala, že její ověřené údaje týkající se mikroekonomických ukazatelů odráží věrný obraz situace celého výrobního odvětví Unie.

                  (71)

                  Makroekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu.

                  (72)

                  Mikroekonomickými ukazateli jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

                  (73)

                  Oba soubory údajů byly shledány reprezentativními pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

            4.2   Makroekonomické ukazatele

      a)   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                  (74)

                  Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 4

                     Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity výrobců v Unii

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Objem výroby

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 113

                                 102

                                 98

                              Výrobní kapacita

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 99

                                 98

                                 98

                              Využití kapacity

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 114

                                 105

                                 100

                                 Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

                  (75)

                  Objem výroby se v posuzovaném období nepatrně snížil o 2 %. Konkrétně nejprve vzrostl o 13 % do roku 2013 a poté se v období přezkumného šetření oproti roku 2013 neustále snižoval o více než 13 %.

                  (76)

                  V posuzovaném období se výrobní kapacita postupně snižovala, přičemž celkově došlo k poklesu o 2 %.

                  (77)

                  V důsledku nárůstu objemu výroby a mírného snížení výrobní kapacity v roce 2013 se využití kapacity v roce 2013 zvýšilo o 14 % oproti roku 2012. Po roce 2013 se využití kapacity snížilo na úroveň roku 2012. Využití kapacity tedy zůstalo během posuzovaného období stabilní.

            b)   Objem prodeje a podíl na trhu

                  (78)

                  Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 5

                     Objem prodeje výrobců v Unii a jejich podíl na trhu

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Objem prodeje na trhu Unie

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 113

                                 104

                                 100

                              Podíl na trhu

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 109

                                 101

                                 98

                                 Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

                  (79)

                  Celkový prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie zůstal v posuzovaném období stabilní. Prodej výrobního odvětví Unie se zvýšil o 13 % do roku 2013 a potom trvale klesal, celkem o 12 %, až do období přezkumného šetření, kdy dosáhl úrovně z roku 2012. Nárůst prodeje výrobního odvětví Unie v roce 2013 je důsledkem především zahájení šetření obcházení opatření, jež vedlo k rozšíření konečného antidumpingového cla z dovozu drátu z molybdenu na dovoz nepatrně upraveného výrobku z ČLR (viz 3. bod odůvodnění – poznámka pod čarou 3). V důsledku toho se podíl výrobního odvětví Unie na trhu v roce 2013 zvýšil o 9 %. Následně v období přezkumného šetření ve srovnání s rokem 2013 postupně klesl o 10 %. Celkově se podíl výrobního odvětví Unie na trhu snížil o 2 %.

            c)   Růst

                  (80)

                  Ačkoliv se spotřeba v Unii během posuzovaného období zvýšila o 2 %, objem prodeje výrobního odvětví Unie zůstal stabilní, což znamenalo úbytek podílu na trhu o 2 %.

            d)   Zaměstnanost a produktivita

                  (81)

                  Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 6

                     Zaměstnanost a produktivita výrobců v Unii

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Počet zaměstnanců

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 95

                                 89

                                 88

                              Produktivita (v tunách na zaměstnance)

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 119

                                 115

                                 111

                                 Zdroj: Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

                  (82)

                  Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla během posuzovaného období o 12 % a produktivita se ve stejném období zvýšila o 11 %.

            e)   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

                  (83)

                  Šetřením bylo zjištěno, že dovoz drátu z molybdenu z ČLR na trh Unie se i nadále uskutečňoval za dumpingové ceny. Dumpingové rozpětí stanovené pro ČLR během období přezkumného šetření bylo mnohem větší než nepatrné (viz 41. bod odůvodnění). To se časově shodovalo se zvýšením objemu dovozu z ČLR a poklesem dovozních cen, což vedlo k mírnému zvýšení podílu čínského dovozu na trhu oproti roku 2012. Přestože výrobní odvětví Unie bylo schopno využívat platná antidumpingová opatření, a mohlo si tudíž do značné míry udržet svůj podíl na trhu, vykazovalo klesající trend.

            4.3   Mikroekonomické ukazatele

      a)   Ceny a faktory ovlivňující ceny

                  (84)

                  Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie (společnosti Plansee SE) účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                     Tabulka 7

                     Průměrné prodejní ceny v Unii a jednotkové náklady

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 95

                                 94

                                 94

                              Jednotkové výrobní náklady

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 84

                                 83

                                 84

                                 Zdroj: Údaje týkající se společnosti Plansee SE

                  (85)

                  Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 6 %. Snížení ceny je výsledkem snížení nákladů na surovinu a úsilí výrobce v Unii o snížení nákladů.

                  (86)

                  Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie se snížily ještě výrazněji, a to o 16 %, během posuzovaného období. Snížení výrobních nákladů je důsledkem zejména snížení nákladů na surovinu a výše uvedeného úsilí o snížení nákladů jako zajištění vůči výkyvům cen surovin.

            b)   Náklady práce

                  (87)

                  Průměrné náklady práce se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                     Tabulka 8

                     Průměrné náklady práce na zaměstnance

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 106

                                 103

                                 103

                                 Zdroj: Údaje týkající se společnosti Plansee SE

                  (88)

                  Průměrné náklady práce na zaměstnance zůstaly během posuzovaného období relativně stabilní s nepatrným zvýšením o 3 % v průběhu posuzovaného období. Konkrétně průměrné náklady práce vzrostly v roce 2013 o 6 % a pak se v období přezkumného šetření oproti roku 2013 snížily o 2 %.

            c)   Zásoby

                  (89)

                  Stav zásob se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

                     Tabulka 9

                     Zásoby

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Konečný stav zásob

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 140

                                 115

                                 46

                              Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 124

                                 112

                                 47

                                 Zdroj: Údaje týkající se společnosti Plansee SE

                  (90)

                  Zásoby představovaly pouze velmi malou procentuální část celkové výroby během posuzovaného období. Tento faktor proto nebyl považován za relevantní pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Unie.

            d)   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

                  (91)

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                     Tabulka 10

                     Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                              2012

                              2013

                              2014

                              Období přezkumného šetření

                              Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl na obratu z prodeje)

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 512

                                 509

                                 463

                              Peněžní tok (v EUR)

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 393

                                 333

                                 301

                              Investice (v EUR)

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 3 360

                                 0

                                 0

                              Návratnost investic

                                 Index (2012 = 100)

                                 100

                                 403

                                 375

                                 338

                                 Zdroj: Údaje týkající se společnosti Plansee SE

                  (92)

                  Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. V posuzovaném období se ziskovost výrobního odvětví Unie výrazně zvýšila. Svého vrcholu dosáhla v roce 2013 a poté během období přezkumného šetření klesla. Jak je vysvětleno v 85. až 86. odůvodnění, toto zvýšení ziskovosti výrobního odvětví Unie bylo způsobeno především snížením nákladů na surovinu a účinnými podnikatelskými rozhodnutími snížit náklady.

                  (93)

                  Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobce samofinancovat svoji činnost. Čistý peněžní tok se v průběhu posuzovaného období zvýšil přibližně třikrát. Podstatné zvýšení peněžního toku lze vysvětlit především výrazným zvýšením ziskovosti, jak je vysvětleno v 92. bodě odůvodnění.

                  (94)

                  Investice se podstatně zvýšily v roce 2013 a poté v následujících letech klesly na nulu. Ve skutečnosti výrobce v Unii provedl významné investice v roce 2013 s cílem nahradit stroje a zařízení a v následujících letech se již žádné jiné investice neuskutečnily.

                  (95)

                  Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku se během posuzovaného období zvýšila. Konkrétně v roce 2013 vzrostla a poté se v období přezkumného šetření oproti roku 2013 mírně snížila o 16 %.

            4.4   Závěr k situaci výrobního odvětví Unie

                  (96)

                  Ukazatele, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, se v posuzovaném období zlepšily. Tento vývoj byl způsoben především poklesem nákladů na surovinu a účinnými podnikatelskými rozhodnutími snížit náklady.

                  (97)

                  Na druhé straně některé hlavní ukazatele újmy, jako je výroba, výrobní kapacita, využití kapacity a objem prodeje, zůstaly během posuzovaného období relativně stabilní nebo vykázaly negativní vývoj. Konkrétně se objem výroby, výrobní kapacita a podíl na trhu nepatrně snížily o 2 %. Využití kapacity se v posuzovaném období nepatrně zvýšilo o 1 %. Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie zůstal stabilní. Zaměstnanost klesla o 12 %.

                  (98)

                  Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že výrobní odvětví Unie neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

            5.   Pravděpodobnost obnovení újmy

                  (99)

                  Jak je uvedeno ve 41. a 83. bodě odůvodnění, čínský dovoz se v průběhu období přezkumného šetření uskutečňoval za dumpingové ceny, a jak je uvedeno v 51. bodě odůvodnění, existuje velmi vysoká pravděpodobnost přetrvání dumpingu, pokud by opatření pozbyla platnosti.

                  (100)

                  Během období přezkumného šetření nebylo zjištěno žádné cenové podbízení, i když při odečtení platného antidumpingového cla by rozpětí cenového podbízení činilo přibližně 26 %, jak je vysvětleno v 67. bodě odůvodnění. Na tomto základě lze očekávat, že se čínský dovoz bude pravděpodobně uskutečňovat za ceny, které by se značně podbízely vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, pokud by byla antidumpingová opatření zrušena. Vzhledem k atraktivitě trhu Unie je pravděpodobné zvýšení dumpingového dovozu, jak je popsáno v 48. a 50. bodě odůvodnění. Lze očekávat, že kdyby se tento zvýšený dovoz uskutečňoval za ceny, které se značně podbízejí vůči prodejním cenám výrobního odvětví Unie, pravděpodobně by to vyvolalo tlak na pokles cen na trhu Unie. Drát z molybdenu představuje spíše homogenní výrobek, pokud jde o kvalitu. Proto je cenová úroveň důležitým faktorem při rozhodování, zda nakupovat od výrobců v Unii nebo od čínských vyvážejících výrobců. Kromě toho prudký pokles čínského dovozu v důsledku zahájení druhého šetření obcházení opatření v roce 2013, jak je objasněno v 79. bodě odůvodnění, naznačuje, že odběratelé mohou snadno přejít k jinému dodavateli nabízejícímu nejvýhodnější cenu (tzn. od čínských vyvážejících výrobců k výrobcům v Unii). Výrobní odvětví Unie pak pravděpodobně bude nuceno buď snížit své prodejní ceny na úkor ziskovosti, nebo udržet úroveň svých prodejních cen s pravděpodobným důsledkem úbytku prodeje a ztráty tržního podílu ve prospěch čínských vývozců. V konečném důsledku by to vedlo ke ztrátám a trh Unie by byl ovládnut čínským dovozem.

                  (101)

                  Jak je uvedeno v 44. bodě odůvodnění, čínská volná kapacita se v období přezkumného šetření odhadovala na 2 650 tun, což představovalo několikanásobek spotřeby Unie ve stejném období. Proto se očekává, že i kdyby část této volné kapacity byla využita pro potenciálně zvýšenou domácí spotřebu v ČLR, byla by rozsáhlá nevyužitá kapacita i nadále dostupná pro vývoz do Unie.

                  (102)

                  Za výše uvedených okolností a vzhledem k atraktivitě trhu Unie, jak je uvedeno ve 48. a 50. bodě odůvodnění, existuje velká pravděpodobnost, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínští vyvážející výrobci výrazným způsobem zvýší dovoz dotčeného výrobku na trh Unie.

                  (103)

                  Podle tohoto scénáře by výrobní odvětví Unie pravděpodobně ztratilo významný objem prodeje a podíl na trhu. Následkem by bylo rovněž snížení míry využití kapacity a úrovně zisku, což by mohlo případně vést ke ztrátám. V důsledku toho je pravděpodobné, že by trh Unie byl ovládnut dovozem z ČLR.

                  (104)

                  Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že pokud by opatření byla zrušena, existuje velká pravděpodobnost obnovení újmy.

            E.   ZÁJEM UNIE

                  (105)

                  V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření vůči ČLR nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

                  (106)

                  Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

                  (107)

                  Na tomto základě Komise zkoumala, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a obnovení hrozící újmy existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že není v zájmu Unie stávající opatření zachovat.

            1.   Zájem výrobního odvětví Unie

                  (108)

                  Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie neutrpělo v období přezkumného šetření podstatnou újmu.

                  (109)

                  Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. Vynaložilo značné úsilí zaměřené na racionalizaci svého výrobního procesu a zvýšení své konkurenceschopnosti, což vedlo ke zvýšení produktivity (o 11 %), snížení výrobní kapacity (o 2 %) a snížení výrobních nákladů (o 16 %).

                  (110)

                  Kdyby opatření pozbyla platnosti, pravděpodobný příliv značného objemu dumpingového dovozu z ČLR by zhoršil situaci výrobního odvětví Unie. To by mohlo způsobit další ztráty podílu na trhu a snížení prodejních cen kvůli cenovému tlaku ze strany čínského dovozu a zároveň by pokles využití kapacity zvýšil průměrné náklady. To by velmi pravděpodobně vedlo k závažnému zhoršení finanční situace výrobního odvětví Unie.

                  (111)

                  Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že zachování platných antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

            2.   Zájem dovozců a obchodníků

                  (112)

                  Jak je uvedeno v 12. bodě odůvodnění, při současném šetření nespolupracoval ani se nepřihlásil žádný dovozce. Nicméně z důkazů shromážděných při původním šetření, jež poskytl jeden dovozce, vyplývá, že celkový dopad na celou činnost společnosti by byl omezený. Proto nic nenasvědčovalo tomu, že by zachování opatření mělo negativní dopad na dovozce, který by převážil nad pozitivním dopadem opatření.

            3.   Zájem uživatelů

                  (113)

                  Z celkem devíti uživatelů, kteří se přihlásili po zahájení přezkumu, na dotazník odpovědělo pět. Vyšlo najevo, že jedna z těchto pěti společností byla zapojena do praktik obcházení, které byly zjištěny při posledním šetření obcházení opatření ukončeném v roce 2015, jež je uvedeno v 3. bodě odůvodnění. Z odpovědí této společnosti na dotazník bylo zřejmé, že nepoužívala dotčený výrobek, ale dovážela nepatrně upravený drát z molybdenu z ČLR, který nespadá pod popis výrobku uvedený v oznámení o zahájení stávajícího přezkumu, a že obchází platná antidumpingová opatření, bylo zjištěno až po zahájení současného šetření. Její odpovědi proto nebyly zohledněny pro účely současného šetření před pozbytím platnosti.

                  (114)

                  Žádný ze zbývajících čtyř spolupracujících uživatelů nedovážel dotčený výrobek z ČLR, ale kupoval obdobný výrobek od výrobního odvětví Unie. Dvě z těchto společností jsou společnosti působící v oblasti povrchové úpravy. Třetí společnost byla výrobcem automobilů a vyráběla převodovky pro automobily, jež sama vyráběla. Čtvrtá společnost vyrábí automobilové součástky. Nicméně údaje předložené posledně uvedenou společností nebyly dostačující a nemohly být použity. Šetření ukázalo, že všichni uživatelé během období přezkumného šetření vykazovali zisk. Žádný ze čtyř uživatelů nepředložil žádný argument proti zachování opatření.

                  (115)

                  Na tomto základě a v souladu se závěry původního šetření se očekává, že zachování opatření nebude mít podstatný nepříznivý dopad na uživatele, a že tudíž neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že není v zájmu Unie prodloužit platnost stávajících opatření.

                  (116)

                  Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že vzhledem k tomu, že se cena suroviny pro výrobu drátu z molybdenu v průběhu posuzovaného období významně snížila, mělo by být toto snížení ceny zohledněno při výpočtu platného antidumpingového cla. Kromě toho tatáž strana tvrdila, že zachování platného antidumpingového cla je při výrazném snížení ceny suroviny rušivý faktor pro uživatele v Unii, jejichž obchodní model se zakládá na čínském drátu z molybdenu.

                  (117)

                  Za prvé je třeba zdůraznit, že cena suroviny pro výrobu drátu z molybdenu byla náležitě zohledněna. Významný pokles ceny suroviny byl uznán jako jeden z rozhodujících faktorů pro snížení výrobních nákladů (viz 86. bod odůvodnění) a pro zvýšení ziskovosti (viz 92. bod odůvodnění) výrobního odvětví Unie. Za druhé je třeba uvést, že cílem současného šetření bylo přezkoumat, zda by mělo být platné antidumpingové clo zrušeno nebo zachováno v souladu s čl. 11 odst. 2 a čl. 11 odst. 5, a nikoliv antidumpingové clo změnit. Za třetí platné antidumpingové clo má zajistit rovné podmínky mezi čínskými vyvážejícími výrobci a výrobním odvětvím Unie. Přestože vývoj cen suroviny (zvýšení i snížení) má dopad na náklady, a tedy na cenovou politiku výrobců drátu z molybdenu, nemá dopad na úroveň antidumpingového cla jako takového. Proto, jak je vysvětleno ve 114. bodě odůvodnění, pokles cen suroviny nemá rušivý dopad na uživatele, neboť ti si mohou zvolit, zda budou nakupovat od čínských vyvážejících výrobců nebo od výrobního odvětví Unie. A jak je také vysvětleno ve 114. bodě odůvodnění, bylo zjištěno, že všichni uživatelé během období přezkumného šetření vykazovali zisk. Tato žádost byla proto zamítnuta.

            4.   Závěr ohledně zájmu Unie

                  (118)

                  S ohledem na výše uvedené Komise dospěla k závěru, že není žádný přesvědčivý důvod, vyplývající ze zájmu Unie, proti rozšíření stávajících antidumpingových opatření uložených na dovoz z ČLR.

            F.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

                  (119)

                  Všem zúčastněným stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na jejichž základě se zamýšlelo zachovat antidumpingová opatření v platnosti. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím předložit připomínky. Podání a připomínky byly náležitě vzaty v úvahu.

                  (120)

                  Z výše uvedených důvodů by antidumpingová opatření vztahující se na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z ČLR uložená nařízením (EU) č. 511/2010 měla být v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zachována.

                  (121)

                  V důsledku toho by se rovněž mělo zachovat rozšíření opatření týkajících se dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR za prvé na dovoz drátu z molybdenu zasílaného z Malajsie (9), za druhé na dovoz drátu z molybdenu z ČLR obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm (10), a za třetí na drát z molybdenu obsahující nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 4,0 mm, ale nepřesahuje 11,0 mm.

                  (122)

                  Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení (ES) č. 1225/2009,

            PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
      Článek 1
      1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky, v současnosti kódu KN ex 8102 96 00 (kódy TARIC 8102960011 a 8102960019).
      2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranici Unie před proclením pro výrobek popsaný v odstavci 1 činí 64,3 %.
      3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
      Článek 2
      Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

         Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
         V Bruselu dne 28. června 2016.

               Za Komisi

               předseda

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

         (2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 511/2010 ze dne 14. června 2010 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla z dovozu určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 150, 16.6.2010, s. 17).

         (3)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 14/2012 ze dne 9. ledna 2012, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky na dovoz určitých drátů z molybdenu zasílaných z Malajsie, bez ohledu na to, zda je u nich deklarován původ z Malajsie, a kterým se ukončuje šetření týkající se dovozu zasílaného ze Švýcarska (Úř. věst. L 8, 12.1.2012, s. 22).

         (4)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 871/2013 ze dne 2. září 2013, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 243, 12.9.2013, s. 2).

         (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1952 ze dne 29. října 2015, kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené prováděcím nařízením Rady (EU) č. 511/2010 z dovozu drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 99,95 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 1,35 mm, ale nepřesahuje 4,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky na dovoz drátu z molybdenu obsahujícího nejméně 97 % hmotnostních molybdenu, jehož největší rozměr příčného průřezu přesahuje 4,0 mm, ale nepřesahuje 11,0 mm, pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 284, 30.10.2015, s. 100).

         (6)  Oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti některých antidumpingových opatření (Úř. věst. C 371, 18.10.2014, s. 19).

         (7)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz určitých drátů z molybdenu pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 194, 12.6.2015, s. 4.)

         (8)  Při posledním šetření obcházení opatření spolupracoval pouze jeden vyvážející výrobce. V důsledku toho musely být všechny číselné údaje týkající se citlivých informací z důvodu zachování jejich důvěrnosti indexované nebo vyjádřené v určitém rozmezí.

         (*)  Průměrné ceny nezahrnují zavedená antidumpingová cla

         (9)  Viz poznámka pod čarou 3.

         (10)  Viz poznámka pod čarou 4.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1135/2013 ze dne 7. listopadu 2013 , kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto Toscano (CHOP))

text:
               13.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 302/29

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1135/2013
   ze dne 7. listopadu 2013,
   kterým se schvaluje změna menšího rozsahu ve specifikaci označení zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Prosciutto Toscano (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 53 odst. 2 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Itálie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Prosciutto Toscano“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 1263/96 (2) ve znění nařízení (EU) č. 777/2010 (3).

               (2)

               Cílem žádosti je změnit specifikaci upřesněním, že používání přísad nebo konzervačních látek při výrobě šunky „Prosciutto Toscano“ není nadále povoleno.

               (3)

               Komise posoudila danou změnu a dospěla k závěru, že je odůvodněná. Vzhledem k tomu, že se jedná o změnu menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 třetího pododstavce nařízení (ES) č. 1151/2012, může ji Komise schválit, aniž by použila postup stanovený v článcích 50 až 52 uvedeného nařízení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Specifikace chráněného označení původu „Prosciutto Toscano“ se mění v souladu s přílohou I tohoto nařízení.
   Článek 2
   Konsolidovaný jednotný dokument obsahující hlavní body specifikace je uveden v příloze II tohoto nařízení.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 163, 2.7.1996, s. 19.

      (3)  Úř. věst. L 233, 3.9.2010, s. 11.

      PŘÍLOHA I
      Ve specifikaci chráněného označení původu „Prosciutto Toscano“ se schvaluje tato změna:
      Používání přísad nebo konzervačních látek při výrobě šunky „Prosciutto Toscano“ není nadále povoleno. Zpracování šunky „Prosciutto Toscano“ tradičním postupem zaručuje nepřítomnost tohoto typu látek. Zejména zákaz používání dusitanů a dusičnanů posiluje vazbu s tradičním způsobem výroby šunky „Prosciutto Toscano“ a vylučuje přítomnost přísad a konzervačních látek (E251–E252) v konečném produktu.

      PŘÍLOHA II

         Konsolidovaný jednotný dokument

      Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1)

         „PROSCIUTTO TOSCANO“

      č. ES: IT-PDO-0317-01009-2.7.2012

         CHZO () CHOP (X)

      1.   Název

      „Prosciutto Toscano“
      2.   Členský stát nebo třetí země

      Itálie
      3.   Popis zemědělského produktu nebo potraviny

      3.1   Druh produktu

                  Třída 1.2 –

                  Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.)

            3.2   Popis produktu, k němuž se vztahuje název uvedený v bodě 1

      V okamžiku uvedení ke spotřebě má šunka „Prosciutto Toscano“ následující fyzikální, organoleptické, chemické a fyzikálně-chemické vlastnosti: tvar je zakulacený, na vrcholku klenutý díky svalovině, která přesahuje maximálně o 8 cm hlavici kosti stehenní; hmotnost je přibližně 8–9 kg, nikdy však nižší než 7,5 kg; na řezu je barva masa sytě až světle červená s nepatrným množstvím tuku ve svalové tkáni; podkožní tuk je čistě bílý s lehce narůžovělým žilkováním, soudržný, bez linií oddělujících jednotlivé vrstvy a dobře přiléhající k povrchu svaloviny ležící pod ním. Šunka „Prosciutto Toscano“ může být uvedena ke spotřebě nejdéle do 30 měsíců od zahájení zpracování čerstvých kýt. Šunka „Prosciutto Toscano“ může být uvedena ke spotřebě i vykostěná a naporcovaná, tedy rozdělená na kusy různého tvaru a různé hmotnosti, nebo krájená na plátky.
      Jeho typická lahodná chuť a aromatická vůně je dána tradičními metodami výroby a zrání.
      Šunka má tyto fyzikálně-chemické vlastnosti:

                  Sůl (vyjádřeno jako NaCl)

                  %

                  max. 8,3

                  Obsah vody ve svalovině

                  %

                  max. 61,0

                  Index proteolýzy

                  %

                  max. 30,0

            3.3   Suroviny (pouze u zpracovaných produktů)

      Čerstvé kýty používané pro výrobu šunky „Prosciutto Toscano“ pocházejí z prasat narozených, chovaných a poražených v oblasti vymezené v bodě 4 tohoto dokumentu. Prasata nesmí mít hmotnost nižší než 160 kg ± 10 % a nesmí být mladší než devět měsíců. Šunka „Prosciutto Toscano“ se získává z čerstvých kýt prasat těžké hmotnostní kategorie náležejících k čistokrevným plemenům nebo získaných z tradičních základních plemen Large White a Landrace. Hmotnost čerstvé opracované kýty nesmí být nižší než 11,8 kg.
      3.4   Krmivo (pouze u produktů živočišného původu)

      Používané krmivo pochází převážně z vymezené oblasti, jež odpovídá oblasti chovu prasat uvedené v bodě 4 tohoto jednotného dokumentu, protože se s ním hospodaří v rámci integrovaného systému specifického odvětví.
      3.5   Specifické kroky při produkci, které se musejí uskutečnit ve vymezené zeměpisné oblasti

      Specifické kroky při výrobě šunky „Prosciutto Toscano“, tj. nasolení, sušení, potírání tukem a zrání, musí být provedeny v tradiční oblasti produkce, která zahrnuje celé území regionu Toskánsko.
      3.6   Zvláštní pravidla pro krájení, strouhání, balení atd.

      Produkt distribuovaný ve všech formách, tj. vykostěný, porcovaný na kusy nebo krájený na plátky, se musí prodávat zabalený ve vhodných a řádně uzavřených nádobách nebo obalech na potraviny. Krájení šunky „Prosciutto Toscano“ na plátky a její balení musí být prováděno po skončení zrání v oblasti produkce uvedené v bodě 4, aby bylo zaručeno dodržení rozdílné doby zrání stanovené pro krájený produkt a zachování vlastností, pokud jde o vlhkost a vzhled svaloviny a tuku u plátku, jež jsou popsány v bodě 3.2. Možnost uchovávání kýt určených ke krájení na plátky nebo k porcování na vykostěné kusy po blíže neurčenou dobu v prostředí odlišném od stanovených podmínek by mohla vést k rozvoji vlastností odlišných od vlastností, jimiž je šunka „Prosciutto Toscano“ známá, jako je tvorba neobvyklých plísní, neobvyklý rozklad bílkovin a následná změna indexu proteolýzy nebo dokonce žluknutí tukové frakce, které způsobují rozvoj vůně a chuti odlišné od spotřebiteli dlouhodobě oceňované vůně a chuti. Kromě toho vystavení svaloviny porcované na kusy nebo krájené na plátky vzduchu před balením může vyvolat silnou oxidaci povrchu produktu určeného ke spotřebě, následné zhnědnutí svaloviny, oschnutí povrchu svaloviny vystavené působení vzduchu nebo povadnutí svaloviny v případě nadměrné vlhkosti.
      3.7   Zvláštní pravidla pro označování

      Nápis s chráněným označením původu „Prosciutto Toscano“ musí být proveden zřetelným a nesmazatelným písmem, které lze jednoznačně odlišit od jakéhokoli jiného nápisu na štítku. Bezprostředně za ním musí následovat výraz „Denominazione di Origine Protetta“ (chráněné označení původu) nebo zkratka „D.O.P.“ (CHOP). Je zakázáno uvádět jakékoli jiné označení, které není výslovně stanoveno. Je však dovoleno přidat označení, která odkazují na jména, obchodní firmy nebo soukromé značky, pokud taková označení nemají pochvalný charakter nebo nejsou s to uvést spotřebitele v omyl. Na kýtě lze rovněž uvést název hospodářství, v nichž byla chována prasata, z nichž produkt pochází, a to za podmínky, že surovina pochází v plné míře z dotčených chovů.
      4.   Stručné vymezení zeměpisné oblasti

      Chov prasat určených k produkci šunky „Prosciutto Toscano“ musí probíhat na území regionů Lombardie, Emilia-Romagna, Marche, Umbrie, Lazio a Toskánsko. Šunka „Prosciutto Toscano“ se zpracovává, krájí a balí v tradiční oblasti produkce, která zahrnuje celé území regionu Toskánsko.
      5.   Souvislost se zeměpisnou oblastí

      5.1   Specifičnost zeměpisné oblasti

      Faktory prostředí jsou úzce spjaty s charakteristickými rysy oblasti produkce, kde převažují svěží a na vodu bohatá údolí a kopcovité oblasti s lesním porostem, které mají rozhodující vliv na podnebí a na vlastnosti konečného výrobku. Místní výroba šunky „Prosciutto Toscano“ je odůvodněna podmínkami vymezené mikrozóny: region Toskánsko je díky své podobě a svým zeměpisným vlastnostem vhodný pro výrobu kvalitní šunky. I podnebí, velmi odlišné od podnebí sousedních regionů, je mimořádně vhodné pro optimální zrání produktu. Ukazuje se tak jako vhodné pro vytvoření blahodárného vztahu mezi prostředím a typickými regionálními produkty, neboť dovoluje pomalé a řádné zrání produktů jako je víno, olej, sýr a samozřejmě šunka. Právě v tomto prostředí lidská činnost umožnila vyvinout zvláštní zpracovatelské postupy při odřezávání svaloviny nebo při nasolování, které nejlépe odpovídají charakteristickým rysům prostředí a které se zachovaly až do současnosti, a rozhodujícím způsobem tak ovlivňují vlastnosti šunky „Prosciutto Toscano“ uvedené v bodě 3.2.
      5.2   Specifičnost produktu

      Šunka „Prosciutto Toscano“ se vyznačuje typickou aromatickou vůní a lahodnou chutí.
      Šunka „Prosciutto Toscano“ je syrová šunka, jejíž období zrání, od nasolení po prodej, nesmí být kratší než 10 měsíců u šunky s konečnou hmotností od 7,5 do 8,5 kg a 12 měsíců u šunky s hmotností větší než 8,5 kg. Šunka „Prosciutto Toscano“ určená ke krájení na plátky musí zrát o dva měsíce déle, než je uvedeno výše, tedy nejméně 12 měsíců při hmotnosti mezi 7,5 a 8,5 kg a nejméně 14 měsíců při hmotnosti vyšší než 8,5 kg.
      5.3   Příčinná souvislost mezi zeměpisnou oblastí a jakostí nebo vlastnostmi produktu (u CHOP) nebo specifickou jakostí, pověstí nebo jinou vlastností produktu (u CHZO)

      Podnebí v oblasti produkce umožňuje získávat vysoce hodnotné zemědělsko-potravinářské produkty. Zároveň podporuje proces zrání šunky „Prosciutto Toscano“ a dodává mu charakteristické rysy. Dějinný vývoj prokázal úzkou a hlubokou vazbu mezi zemědělskou výrobou a zpracováním produktu na jedné straně a referenčními oblastmi na druhé straně. Tuto vazbu upevnil a potvrdil vývoj výrobních, hospodářských a sociálních faktorů a rovněž lidské zkušenosti, jež se během staletí upevňovaly. Pokud jde o vymezenou oblast původu suroviny, vykazují zeměpisné faktory a faktory spojené s prostředím a se zkušeností nabytou s produkcí v odvětví chovatelství mimořádnou stálost a osobité rysy. V oblasti, odkud se surovina získává, je rozvoj živočišné výroby spjat s rozsáhlým pěstováním obilovin a se systémy zpracování, které předurčily zaměření výroby zejména na chov prasat.
      Pokud jde o úžeji vymezenou oblast zpracování, kombinace lidských a přírodních faktorů ve spojení s faktory prostředí a podnebí vytváří jedinečný celek, který umožnil kodifikovat tradiční způsob zpracování tím, že vymezil zvláštní postupy, jakými se dosahuje vlastností chráněného označení původu „Prosciutto Toscano“. Příznačná vůně a chuť jsou výsledkem zvláštních zpracovatelských postupů, které podléhají předpisům od 15. století a které zejména stanoví: odřezávání svaloviny do oblouku na rozdíl od odřezávání do V směrem od počátku končetiny, což umožňuje během nasolování účinnější a rozsáhlejší sušení; nasolení metodou „suchého solení“ za použití soli, pepře a přírodních aromatických látek rostlinného původu; potírání tukem opět za použití pepře a přírodních aromatických látek rostlinného původu a konečně zrání, jež využívá podmínek životního prostředí v oblasti produkce. Dlouhé zrání, během nějž jsou kýty vystaveny přirozené vlhkosti ve spojení s použitím, podle místních zvyků, pepře a aromatických látek používaných během nasolení a potírání tukem, je rozhodující pro aromatickou vůni a typickou lahodnou chuť šunky „Prosciutto Toscano“.

         Odkaz na zveřejnění specifikace

      (čl. 5 odst. 7 nařízení (ES) č. 510/2006)
      Znění změněné specifikace produkce je k dispozici na internetové adrese:
      http://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/3335
      nebo lze vstoupit přímo na domovskou stránku ministerstva zemědělství, potravinářství a lesnictví (http://www.politicheagricole.it) a kliknout na „Qualità e sicurezza“ (Jakostní produkty – na obrazovce nahoře vpravo) a nakonec na „Disciplinari di produzione all’esame dell’UE“ (Specifikace produkce, jež jsou předmětem zkoumání EU).

         (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12. Nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1833 ze dne 25. září 2017 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Capón de Vilalba (CHZO))

text:
               10.10.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 260/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1833
   ze dne 25. září 2017
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Capón de Vilalba (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Capón de Vilalba“ předložená Španělskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Capón de Vilalba“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Capón de Vilalba“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.1 Čerstvé maso (a droby) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. září 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 188, 14.6.2017, s. 26.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).