title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 641/2014, pokud jde o oznámení o zvýšení stropu režimu jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 9.4.2018,

               kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 641/2014, pokud jde o oznámení o zvýšení stropu režimu jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009
                  1
               , a zejména na čl. 36 odst. 4 uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 641/2014
                  2
                stanoví prováděcí pravidla k nařízení (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky.

               (2)Nařízení (EU) č. 1307/2013 bylo pozměněno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393
                  3
               , které mimo jiné doplnilo do čl. 36 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, že členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu mohou zvýšit jeho strop.

               (3)S ohledem na změny provedené v čl. 36 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013 je nezbytné stanovit pravidla týkající se oznámení o zvýšení stropu režimu jednotné platby na plochu.

               (4)Prováděcí nařízení (EU) č. 641/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (5)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přímé platby,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Změna prováděcího nařízení (EU) č. 641/2014

               Prováděcí nařízení (EU) č. 641/2014 se mění takto:

               1)
                     Vkládá se nový článek 16a, který zní:

               „Článek 16a

               Oznámení o zvýšení stropu režimu jednotné platby na plochu podle čl. 36 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013

               Pokud členský stát oznámí Komisi svá rozhodnutí podle čl. 36 odst. 4 nařízení (EU) č. 1307/2013, obsahují informace, jež mají být předloženy Komisi, pro každý kalendářní rok od roku 2018 do roku 2020 procentní podíly ročních vnitrostátních stropů stanovených v příloze II uvedeného nařízení po odečtení částky vyplývající z použití čl. 47 odst. 1 uvedeného nařízení.“

               Článek 2

               Vstup v platnost

               Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 9.4.2018

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608.

                     (2)

                        Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 641/2014 ze dne 16. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 74).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2393 ze dne 13. prosince 2017, kterým se mění nařízení (EU) č. 1305/2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV), (EU) č. 1306/2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky, (EU) č. 1307/2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky, (EU) č. 1308/2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty, a (EU) č. 652/2014, kterým se stanoví pravidla pro řízení výdajů v oblasti potravinového řetězce, zdraví a dobrých životních podmínek zvířat a zdraví rostlin a rozmnožovacího materiálu rostlin (Úř. věst. L 350, 29.12.2017, s. 15).


title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o změny jednotných žádostí a žádostí o platbu a pokud jde o kontroly

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 18.5.2018,

               kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014, pokud jde o změny jednotných žádostí a žádostí o platbu a pokud jde o kontroly

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008
                  1
               , a zejména na čl. 62 odst. 2 první pododstavec písm. a) a b) a čl. 78 první pododstavec písm. b) a c) uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Ustanovení čl. 15 odst. 2a) prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014
                  2
                stanoví lhůtu, v níž mohou příjemci změnit svoji jednotnou žádost nebo žádost o platbu v návaznosti na oznámení výsledků předběžných kontrol. Aby bylo příjemcům zajištěno rovné zacházení, je namístě zajistit, aby všichni příjemci měli po uplynutí lhůty pro oznámení výsledků předběžných kontrol vždy stejný počet dní na změny svých jednotných žádostí nebo žádostí o platbu.

               (2)Ustanovení čl. 24 odst. 4 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 stanoví, že pokud vyhodnocení družicových nebo leteckých snímků neposkytuje jednoznačné výsledky ohledně souladu s kritérii způsobilosti nebo správné velikosti plochy, která podléhá správním kontrolám nebo kontrolám na místě, je nutné provést fyzické prohlídky v terénu. Relevantní údaje o činnostech prováděných na zemědělských plochách poskytují nové technologie, jako jsou bezpilotní systémy, fotografie s geografickými metadaty, přijímače GNSS v kombinaci s údaji, které poskytuje EGNOS a GALILEO, údaje zachycené družicemi Sentinel programu Copernicus a další. S cílem snížit zátěž, již kontroly představují pro příslušné orgány a pro příjemce, zejména počet fyzických prohlídek v terénu, a podpořit v rámci integrovaného administrativního a kontrolního systému využívání nových technologií je žádoucí umožnit pro účely kontroly souladu s kritérii způsobilosti, plnění závazků nebo jiných povinností v rámci příslušného režimu podpory nebo opatření podpory a souladu s požadavky a normami týkajícími se podmíněnosti použít příslušné údaje shromážděné s pomocí těchto technologií, jakož i veškeré další příslušné doklady. Pro případy, kdy tyto údaje neposkytují jednoznačné výsledky, by měly být i nadále nutné fyzické prohlídky v terénu.

               (3)Družice Sentinel programu Copernicus společně se systémem GALILEO a službou EGNOS poskytují relevantní a úplné, volně přístupné a otevřené údaje, které umožňují sledovat všechny zemědělské plochy v členských státech. Je žádoucí povolit členským státům a regionům používat k provádění kontrol alternativní metodu prostřednictvím systematického využívání těchto nebo podobných údajů a jejich automatického zpracování a dalšího sledování případů, kdy automatické zpracování údajů neposkytuje jednoznačné výsledky, aniž by byla ohrožena schopnost systému poskytovat požadovanou úroveň jistoty ohledně legality a správnosti výdajů (dále jen „sledování“). Je proto třeba poskytnout právní rámec, který stanoví podmínky, za nichž mohou kontroly prostřednictvím sledování ze strany členského státu či regionu nahradit kontroly plochy na místě.

               (4)Pokud kontroly prostřednictvím sledování umožní příslušnému orgánu určit, zda je nutné uplatnit správní sankce podle čl. 19a odst. 3 nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014
                  3
               , mělo by být stanoveno, že další sledování u kontrol na místě v souladu s článkem 33a prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 není nutné.

               (5)S ohledem na počáteční investice, jež budou muset příslušné orgány za účelem náhrady stávající metody kontrol na místě kontrolami prostřednictvím sledování vynaložit, je vhodné umožnit určitou flexibilitu a povolit, aby kontroly prostřednictvím sledování byly prováděny pouze u určitých režimů nebo opatření podpory nebo typů operací, a rovněž umožnit zavádět kontroly prostřednictvím sledování pro určitý režim nebo opatření podpory postupně. Během zaváděcího období, které by mělo být časově omezeno, aby bylo zajištěno rovné zacházení s příjemci, by nová ustanovení měla zajistit, aby členské státy a regiony postupně rozšiřovaly využívání kontrol prostřednictvím sledování na celou oblast, na niž se vztahuje daný režim či opatření podpory. Takový přístup členským státům a regionům umožní připravit se na plné zavedení sledování a optimalizovat postupy dalšího sledování a nástroje IT používané k analýze údajů. Pokud se kontroly prostřednictvím sledování omezí na oblasti vybrané na základě jasně definovaných, objektivních a nediskriminačních kritérií, měly by se vztahovat na všechny příjemce v dané oblasti.

               (6)Je vhodné stanovit minimální míru kontrol, aby v případech, kdy údaje poskytované družicemi Sentinel programu Copernicus nejsou relevantní, bylo zajištěno, že jsou kontroly souladu s podmínkami způsobilosti, požadavky a dalšími povinnostmi dostatečné. Fyzické prohlídky v terénu by měly být nutné pouze v případech, že údaje získané pomocí nových technologií, jako jsou fotografie s označením zeměpisných souřadnic a bezpilotní systémy, či příslušné doklady neposkytují jednoznačné výsledky, nebo pokud příslušné orgány předpokládají, že žádný z těchto typů údajů neumožní kontrolu souladu s podmínkami způsobilosti, požadavky a dalšími povinnostmi, které nelze sledovat.

               (7)Výsledky automatické analýzy údajů získaných z družic Sentinel programu Copernicus nebo podobných údajů mohou být nástrojem, který příjemcům pomůže při dodržování požadavků. Příjemcům je třeba sdělit upozornění na možný nesoulad a vnitrostátní orgány by měly být povinny zřídit za tím účelem vhodné nástroje. Je žádoucí stanovit, aby sdělení těchto výsledků příjemci nebylo považováno za oznámení příjemci o úmyslu příslušného orgánu provést kontrolu na místě. Příjemci by rovněž měli mít možnost měnit své žádosti o podporu nebo žádosti o platbu za účelem opravy prohlášení o využití zemědělských ploch, a to za předpokladu, že jsou splněny příslušné požadavky. Je rovněž namístě umožnit členským státům stanovit lhůtu, v níž lze tyto změny akceptovat.

               (8)Je vhodné upřesnit, že žádosti nebo žadatelé, u nichž je v okamžiku kontroly na místě shledáno, že nejsou přípustné, respektive způsobilí pro platbu, nejsou součástí kontrolního souboru, z něhož se vybírají vzorky za účelem dodržení minimální míry kontrol. Mělo by být rovněž stanoveno, že tyto žádosti nebo údaje týkající se těchto žadatelů by měly být použity pro křížové kontroly za účelem odhalení dvojího uplatnění nároků v přípustných žádostech a jako údaje relevantní pro aktualizaci systému evidence půdy.

               (9)Za účelem vyjasnění oblasti působnosti kontrol na místě v souvislosti s povinností obnovy v případě porušení povinnosti týkající se trvalých travních porostů v environmentálně citlivých oblastech je vhodné stanovit, aby kontroly na místě byly prováděny na pozemcích, na něž se vztahuje povinnost obnovy, za účelem kontroly plnění této povinnosti.

               (10)Aby členské státy mohly optimalizovat svůj výběr vzorku, je žádoucí umožnit při výběru kontrolních vzorků podle článků 30 až 33 prováděcího nařízení (EU) č. 809/2014 větší flexibilitu. Povinná metoda výběru by měla být nahrazena obecnými zásadami pro možnosti kombinace vzorků. Za účelem získání reprezentativní míry chyb by dále měl být stanoven minimální namátkový vzorek pro každý režim podpory a každé opatření podpory. S cílem zachovat u kontrol ekologických plateb přístup založený na riziku je vhodné rovněž stanovit metodu výběru pro příslušné kontrolní vzorky.

               (11)Aby se usnadnilo zavádění integrovaného systému a zkrátila doba provádění kontrol, měla by být možnost omezit kontroly týkající se měření plochy na namátkový vzorek 50 % ohlášených zemědělských pozemků rozšířena tak, aby zahrnovala i kontroly týkající se způsobilosti.

               (12)Pro účely sledování zavádění kontrol prostřednictvím sledování by měla být stanovena oznamovací povinnost členských států.

               (13)Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (14)Aby členské státy mohly začít využívat ve svých integrovaných administrativních a kontrolních systémech nové technologie co nejdříve, měla by nová pravidla týkající se jednotných žádostí a žádostí o platbu a kontrol platit od roku podání žádosti 2018. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               (15)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro přímé platby a Výboru pro rozvoj venkova,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1

               Prováděcí nařízení (EU) č. 809/2014 se mění takto:

               1)článek 15 se mění takto:

               a)vkládá se nový odstavec 1b, který zní:

               „1b. Jestliže jsou prováděny kontroly prostřednictvím sledování v souladu s článkem 40a, mohou příjemci změnit jednotnou žádost nebo žádost o platbu, co se týče využití jednotlivých zemědělských pozemků, pokud jsou splněny požadavky v rámci dotčených režimů přímých plateb nebo opatření pro rozvoj venkova.“;

               b)odstavec 2a se nahrazuje tímto:

               „2a. Změny v návaznosti na předběžné kontroly provedené v souladu s odstavcem 1a se příslušnému orgánu oznámí ve lhůtě nejpozději devíti kalendářních dnů po konečném datu pro oznámení výsledků předběžných kontrol podle čl. 11 odst. 4 příjemci.

               Tato oznámení se učiní písemně nebo prostřednictvím geoprostorového formuláře žádosti o podporu.“;

               c)vkládá se nový odstavec 2b, který zní:

               „2b. Změny provedené v souladu s odstavcem 1b se oznámí příslušnému orgánu do data stanoveného tímto příslušným orgánem. Toto datum musí být nejméně patnáct kalendářních dnů před datem, kdy má být příjemcům vyplacena první splátka nebo záloha v souladu s článkem 75 nařízení (EU) č. 1306/2013.

               Tato oznámení se učiní písemně nebo prostřednictvím geoprostorového formuláře žádosti o podporu.“;

               d)v odstavci 3 se doplňuje druhý pododstavec, který zní:

               „Pro účely prvního pododstavce se povinnost stanovená v čl. 40a odst. 1 písm. d) nepovažuje za oznámení příjemci o úmyslu příslušného orgánu provést kontrolu na místě.“;

               2)v článku 24 se odstavec 4 nahrazuje tímto:

               „4. Příslušný orgán provádí fyzické prohlídky v terénu v případě, že vyhodnocení družicových nebo leteckých snímků ani další příslušné doklady včetně údajů, jež na žádost příslušného orgánu poskytne příjemce, neposkytují výsledky, které by umožnily učinit jednoznačné závěry ke spokojenosti příslušného orgánu ohledně způsobilosti nebo případně správné velikosti plochy, která podléhá správním kontrolám nebo kontrolám na místě.“;

               3)v čl. 29 odst. 1 se doplňuje třetí pododstavec, který zní:

               „Údaje z žádostí nebo údaje týkající se žadatelů, u nichž je shledáno, že nejsou přípustné, respektive způsobilí pro platbu, jak je uvedeno v čl. 34 odst. 1, se použijí pro účely prvního pododstavce písm. a), c) a e) tohoto odstavce.“;

               4)v čl. 31 odst. 1 se písmeno g) nahrazuje tímto:

               „g) 100 % všech pozemků, na nichž platí povinnost obnovit na půdě trvalé travní porosty podle článku 42 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014;“;

               5)v článku 33a se odstavec 2 nahrazuje tímto:

               „2. Následná kontrola na místě uvedená v odstavci 1 není nutná, pokud zjištěné vykázání větší plochy vedlo v roce nálezu k aktualizaci dotčených referenčních pozemků v systému identifikace zemědělských pozemků, jak je uvedeno v článku 5 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014, nebo pokud jsou pro daný režim podpory nebo opatření podpory v následujícím roce žádosti provedeny kontroly prostřednictvím sledování podle článku 40a tohoto nařízení, které příslušnému orgánu umožní určit, zda se uplatní správní sankce podle čl. 19a odst. 3 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014.“;

               6)článek 34 se mění takto:

               a)odstavce 1, 2 a 3 se nahrazují tímto:

               „1. Žádosti nebo žadatelé, u nichž je v okamžiku předložení žádosti nebo po správních kontrolách nebo po kontrolách na místě shledáno, že nejsou přijatelné, respektive způsobilí pro platbu, nejsou součástí kontrolního souboru.

               2. Pro účely článků 30 a 31 musí být při výběru vzorku zajištěno, že:

               a)mezi 1 % a 1,25 % kontrolního souboru uvedeného v čl. 30 písm. a) až f) a písm. h) a v čl. 31 odst. 1 písm. a), c), d) a e) je vybráno namátkově;

               b)mezi 0,6 % a 0,75 % kontrolního souboru uvedeného v čl. 31 odst. 1 písm. b) je vybráno namátkově;

               c)mezi 4 % a 5 % kontrolního souboru uvedeného v čl. 31 odst. 1 písm. h) je vybráno namátkově;

               d)zbývající počet příjemců v kontrolním vzorku uvedeném v čl. 31 odst. 1 písm. a) až e) a písm. h) je vybrán na základě analýzy rizik.

               Pro účely článku 31 členské státy zajistí reprezentativnost kontrolního vzorku, pokud jde o různé postupy.

               Dodateční příjemci, kteří podléhají kontrolám na místě pro účely čl. 31 odst. 3 prvního pododstavce, se vybírají na základě analýzy rizik.

               3. Pro účely článků 32 a 33 se vybere namátkově 20 % až 25 % minimálního počtu příjemců, u nichž se provedou kontroly na místě, a použije-li se čl. 32 odst. 2a, vybere se namátkově 100 % seskupení a 20 % až 25 % závazků, u nichž se provedou kontroly na místě. Zbývající počet příjemců a závazků, u nichž se provedou kontroly na místě, se vybere na základě analýzy rizik.

               Pro účely článků 32 a 33 může náhodně vybraná část vzorku rovněž zahrnovat příjemce již namátkově vybrané v souladu s odst. 2 písm. a), b) a c) nebo dodatečné příjemce namátkově vybrané v souladu s čl. 26 odst. 4 druhým pododstavcem, nebo obě tyto skupiny. Počet takových příjemců v kontrolním vzorku nesmí přesahovat jejich podíl na kontrolním souboru.

               Pro účely článku 32 mohou členské státy na základě analýzy rizik vybrat určitá opatření pro rozvoj venkova, která se vztahují na příjemce.“;

               b)vkládá se nový odstavec 4a, který zní:

               „4a. Pro účely článků 30 až 33 a čl. 40a odst. 1 písm. c) může být použit stejný příjemce, aby bylo dodrženo několik z dotčených minimálních měr kontrol, za předpokladu, že tím není dotčena požadovaná účinnost výběru vzorků založených na riziku.

               Kontrola na místě týkající se vybraných příjemců se může omezit na režim podpory nebo opatření pro rozvoj venkova, pro něž byli vybráni, pokud jsou již dodrženy minimální míry kontrol ostatních režimů nebo opatření podpory, o které žádali.“;

               c)v odstavci 5 se písmeno b) nahrazuje tímto:

               „b) porovnáním výsledků, pokud jde o rozdíl mezi ohlášenou plochou a plochou určenou na bázi vzorku vybraného na základě rizika a vzorku vybraného namátkově; nebo porovnáním výsledků, pokud jde o rozdíl mezi ohlášenými zvířaty a zvířaty určenými na bázi vzorku vybraného na základě rizika a vzorku vybraného namátkově;“;

               7)článek 38 se mění takto:

               a)odstavec 1 se nahrazuje tímto:

               „1. Kontroly způsobilosti a skutečné měření plochy zemědělského pozemku jako součást kontroly na místě mohou být omezeny na namátkově vybraný vzorek alespoň 50 % zemědělských pozemků, pro které byla v rámci režimů podpory na plochu nebo opatření pro rozvoj venkova podána žádost o podporu nebo žádost o platbu. Pokud tato kontrola vzorku odhalí jakýkoli nesoulad, musí být všechny zemědělské pozemky změřeny a podrobeny kontrolám způsobilosti nebo musí být extrapolovány závěry ze změřeného vzorku.“;

               b)v odstavci 7 se slova „čl. 17 odst. 1 písm. b) nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014“ nahrazují slovy „článek 17 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014“;

               c)v odstavci 8 se slova „dvě samostatná měření“ nahrazují slovy „samostatná měření“;

               8)v článku 39 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

               „1. Způsobilost zemědělských pozemků pro podporu se ověřuje všemi vhodnými prostředky, včetně dokladů poskytnutých příjemcem na žádost příslušného orgánu. Uvedené ověření zahrnuje případně také ověření plodin. Je-li to nezbytné, budou za tímto účelem vyžadovány dodatečné důkazy.“;

               9)v článku 40 se písmeno b) nahrazuje tímto:

               „b) provede fyzickou prohlídku v terénu u všech zemědělských pozemků, u nichž vyhodnocení snímků nebo jiné relevantní doklady požadované příslušným orgánem neumožňují ověřit správnost ohlášení ploch způsobem uspokojivým pro příslušný orgán;“;

               10)vkládá se nový článek 40a, který zní:

               „Článek 40a

               Kontroly prostřednictvím sledování

               1. Příslušné orgány mohou provádět kontroly prostřednictvím sledování. Pokud se rozhodnou tak činit:

               a)stanoví postupy pro pravidelné a systematické pozorování, sledování a posuzování všech kritérií způsobilosti, závazků a dalších povinností, které mohou být sledovány pomocí údajů z družic Sentinel programu Copernicus nebo jiných údajů alespoň rovnocenné hodnoty, po dobu, která umožní učinit závěry ohledně způsobilosti požadované podpory;

               b)provádí, je-li to nutné a aby bylo možné učinit závěry ohledně způsobilosti požadované podpory, vhodné návazné úkony;

               c)provádí kontroly u 5 % příjemců, na něž se vztahují kritéria způsobilosti, závazky a další povinnosti, které nemohou být sledovány pomocí údajů z družic Sentinel programu Copernicus nebo jiných údajů alespoň rovnocenné hodnoty a které jsou relevantní pro vyvození závěrů ohledně způsobilosti podpory; Mezi 1 % a 1,25 % příjemců se vybere namátkově. Zbývající příjemci se vyberou na základě analýzy rizik;

               d)informují příjemce o rozhodnutí provádět kontroly prostřednictvím sledování a zřídí vhodné nástroje pro komunikaci s příjemci alespoň pro sdělování upozornění a předávání údajů požadovaných pro účely uvedené v písmenech b) a c).

               Pro účely uvedené v písmenech b) a c) se provádějí fyzické prohlídky v terénu, pokud příslušné údaje, včetně údajů poskytnutých příjemcem na žádost příslušného orgánu, neumožňují učinit závěry ohledně způsobilosti požadované podpory. Fyzické prohlídky v terénu lze omezit na ověření kritérií způsobilosti a plnění závazků a dalších povinností, které jsou relevantní pro vyvození závěrů týkajících se požadované podpory.

               2. Pokud příslušný orgán provádí kontroly prostřednictvím sledování v souladu s odstavcem 1, může prokázat účinné provozní postupy, které splňují požadavky stanovené v článcích 7, 17 a 29 tohoto nařízení, a prokázal kvalitu systému identifikace zemědělských pozemků na základě posouzení podle článku 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014:

               a)články 25, 26, 30, 31, 32, 34, 35 a 36, čl. 37 odst. 2, 3 a 4 a články 38 a 40 tohoto nařízení se nepoužijí;

               b)ověřování obsahu tetrahydrokannabinolu v konopí prováděné v souladu s článkem 9 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 639/2014 se provede na 30 % plochy, nebo na 20 % v případě, že má členský stát zaveden systém předchozího schválení.

               3. Příslušný orgán se může rozhodnout provádět kontroly prostřednictvím sledování na úrovni jednotlivého režimu podpory nebo opatření podpory na plochu nebo typu operace nebo u vymezených skupin příjemců, kteří podléhají kontrolám na místě týkajícím se ekologické platby, jak se uvádí v čl. 31 odst. 1 písm. a) až h).

               Během prvních dvou let uplatňování se příslušný orgán může rozhodnout uplatňovat kontroly prostřednictvím sledování u příjemců určitého režimu podpory či opatření podpory na plochách vybraných na základě objektivních a nediskriminačních kritérií. V takových případech musí být plochy podléhající kontrolám prostřednictvím sledování ve druhém roce uplatňování větší než v prvním roce uplatňování.

               Pokud se příslušný orgán rozhodne provádět kontroly podle prvního nebo druhého pododstavce, použijí se odstavce 1 a 2 pouze u příjemců, kteří podléhají kontrolám prostřednictvím sledování.“;

               11)vkládá se nový článek 40b, který zní:

               „Článek 40b

               Oznámení

               Členské státy Komisi oznámí své rozhodnutí provádět kontroly prostřednictvím sledování do 1. prosince kalendářního roku předcházejícího roku, v němž provádění těchto kontrol zahájí, a uvedou režimy či opatření či typy operací a případně oblasti těchto režimů či opatření, na něž se kontroly prostřednictvím sledování vztahují, a kritéria, podle nichž jsou vybírány.

               Pokud se nicméně příslušný orgán rozhodne provádět kontroly prostřednictvím sledování od roku žádosti 2018, učiní toto oznámení do jednoho měsíce po vstupu tohoto nařízení v platnost v Úředním věstníku Evropské unie.“;

               12)článek 41 se mění takto:

               a)v odstavci 1 se doplňuje druhý pododstavec, který zní:

               „Pokud se provádějí kontroly prostřednictvím sledování v souladu s článkem 40a, písmena b) až e) prvního pododstavce se nepoužijí. V kontrolní zprávě se uvedou výsledky kontrol prostřednictvím sledování na úrovni pozemků.“;

               b)v odstavci 2 se třetí pododstavec nahrazuje tímto:

               „Pokud se kontroly na místě provádějí formou dálkového průzkumu Země v souladu s článkem 40 nebo prostřednictvím sledování v souladu s článkem 40a, může se členský stát rozhodnout, že příjemci neposkytne možnost podepsat kontrolní zprávu, pokud tyto kontroly neodhalí žádný nesoulad. Pokud tyto kontroly odhalí nesoulad, dostane příjemce možnost podepsat zprávu před tím, než příslušný orgán rozhodne na základě zjištění o jakémkoli snížení, zamítnutí, odnětí nebo správních sankcích.“;

               13)v článku 70 se odstavec 3 nahrazuje tímto:

               „3. Ve vhodných případech mohou být kontroly na místě provedeny s použitím metod dálkového průzkumu Země nebo údajů z družic Sentinel programu Copernicus nebo jiných údajů alespoň rovnocenné hodnoty.“.

               Článek 2

               Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               Použije se ode dne 1. ledna 2018.

               Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 18.5.2018

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

                     (2)

                        Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69).

                     (3)

                        Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 ze dne 11. března 2014, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém a o podmínky pro zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 48).


title: PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/... kterým se stanoví pravidla pro použití čl. 26 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, pokud jde o pravidla pro uvádění země původu nebo místa provenience primární složky potraviny

text:
               PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) …/...

               ze dne 28.5.2018,

               kterým se stanoví pravidla pro použití čl. 26 odst. 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, pokud jde o pravidla pro uvádění země původu nebo místa provenience primární složky potraviny

               (Text s významem pro EHP)

               EVROPSKÁ KOMISE,

               s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,

               s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům
                  1
               , a zejména na čl. 26 odst. 8 uvedeného nařízení,

               vzhledem k těmto důvodům:

               (1)Článek 26 nařízení (EU) č. 1169/2011 stanoví obecná pravidla a požadavky týkající se uvádění země původu nebo místa provenience potravin, které se použijí, aniž jsou dotčeny zvláštní předpisy Unie.

               (2)Podle čl. 26 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1169/2011 je uvedení země původu nebo místa provenience povinné tehdy, pokud by opomenutí tohoto údaje mohlo uvádět spotřebitele v omyl ohledně skutečné země původu nebo místa provenience konečné potraviny, zejména pokud by informace připojená k potravině nebo etiketa jako celek jinak naznačovala, že potravina je z jiné země původu nebo místa provenience. Účelem tohoto článku je zamezit uvádění zavádějících informací o potravinách, které by naznačovaly určitý původ potraviny, je-li ve skutečnosti její pravý původ odlišný.

               (3)Ustanovení čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011 stanoví, že je-li uváděna země původu nebo místo provenience potraviny a nejedná se o stejnou zemi nebo místo, z nichž pochází její primární složka, uvede se rovněž země původu nebo místo provenience dané primární složky, nebo se uvede, že země původu nebo místo provenience primární složky se liší od země původu nebo místa provenience potraviny. Dále stanoví, že použití uvedených požadavků závisí na přijetí prováděcího aktu.

               (4)Ustanovení čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011 se týká případů, kdy se země původu nebo místo provenience uvádí povinně v souladu s čl. 26 odst. 2 písm. a) zmíněného nařízení, nebo dobrovolně prostřednictvím údajů, jako jsou prohlášení, výrazy, vyobrazení nebo symboly.

               (5)Dobrovolné údaje, jako jsou zeměpisná prohlášení obsažená v názvu potraviny nebo k němu připojená, mohou být rovněž součástí pojmenování produktu, jež jsou v souladu se zvláštními právními předpisy EU chráněna jako zeměpisná označení nebo jako ochranné známky.

               (6)Údaje o zemi původu nebo místu provenience potraviny, které jsou součástí pojmenování produktu, jež jsou chráněna jako zeměpisná označení podle nařízení (EU) č. 1151/2012
                  2
               , nařízení (EU) č. 1308/2013
                  3
               , nařízení (ES) č. 110/2008
                  4
                nebo nařízení (EU) č. 251/2014
                  5
                nebo chráněna na základě mezinárodních dohod, spadají do působnosti čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011. Vzhledem ke skutečnosti, že u těchto pojmenování produktu existuje úzká souvislost mezi vlastnostmi produktu a zeměpisným původem, že podléhají zvláštním pravidlům, včetně pravidel pro označování, a vzhledem ke zvláštní povaze těchto názvů jako práv duševního vlastnictví je nezbytné dále prozkoumat, jak by měl být v případě zmiňovaných názvů uváděn původ primární složky podle čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011.

               (7)Údaje o zemi původu nebo místu provenience potraviny, které jsou součástí zapsaných ochranných známek, spadají do působnosti čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011. Ochrannou známkou může být jakékoli označení, zejména slova, včetně osobních jmen, kresby, písmena, číslice, barvy, tvar výrobku nebo obal výrobku, nebo zvuky, pokud je toto označení způsobilé odlišit výrobky nebo služby jednoho podniku od výrobků či služeb jiných podniků. Účelem ochranných známek je umožnit spotřebitelům v souvislosti s konkrétním výrobkem a/nebo službou identifikaci konkrétního obchodního zdroje či obchodního původu. S ohledem na zvláštní povahu a cíl ochranných známek je vhodné dále prozkoumat, jak by měl být v případě ochranných známek uváděn původ primární složky podle čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011.

               (8)Vžité a obecné názvy, včetně zeměpisných výrazů, které doslova označují původ, ale obecně nejsou chápány jako údaj o zemi původu nebo místu provenience potraviny, by neměly spadat do oblasti působnosti tohoto nařízení.

               (9)Pro účely tohoto nařízení by identifikační označení připojená k potravině v souladu s nařízením (ES) č. 853/2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu
                  6
               , neměla být považována za údaj o zemi původu nebo místu provenience.

               (10)Aby mohli spotřebitelé přijímat informovanější rozhodnutí, je nezbytné stanovit prostřednictvím tohoto nařízení zvláštní pravidla pro případy, kdy jsou země původu nebo místo provenience primární složky uvedeny. Zmíněná pravidla zajistí, aby taková informace byla dostatečně přesná a smysluplná.

               (11)Bylo by proto vhodné, aby se takový údaj pro primární složku poskytoval s odkazem na zeměpisnou oblast, jež by měla být spotřebiteli snadno srozumitelná. Používání smyšlených názvů pro regiony nebo jiné zeměpisné oblasti, které nejsou smysluplnou informací nebo by mohly uvést spotřebitele v omyl ohledně skutečného místa provenience primární složky, by mělo být zakázáno.

               (12)Pokud je primární složka potravinou, na niž se vztahují zvláštní předpisy Unie o uvádění země původu nebo místa provenience, mohly by být tyto předpisy případně použity pro účely čl. 26 odst. 3 písm. a) nařízení (EU) č. 1169/2011.

               (13)Pokud se provozovatelé potravinářských podniků například z důvodu různých nebo proměnlivých zdrojů dodávek a zvláštních výrobních postupů rozhodnou uvádět pouze to, že se země původu nebo místo provenience primární složky liší od země původu nebo místa provenience potraviny, bude vhodné stanovit rámec, který zohlední různé skutečnosti při zpracování potravin. Příslušné údaje by měly zajistit srozumitelné informace pro spotřebitele.

               (14)Informace poskytnuté ohledně primární složky v souladu s tímto nařízením by měly doplňovat informace poskytnuté spotřebitelům o zemi původu nebo místu provenience potraviny a měly by být dobře viditelné, snadno čitelné, a případně i nesmazatelné.

               (15)Pro použití tohoto nařízení by mělo být v souladu s článkem 47 nařízení (EU) č. 1169/2011, který stanoví, že veškerá nová opatření týkající se informací o potravinách se použijí vždy od 1. dubna kalendářního roku, stanoveno přiměřené přechodné období.

               (16)Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

               Článek 1
               Oblast působnosti

               1.Toto nařízení stanoví podmínky použití čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) č. 1169/2011 v případech, kdy se uvádí země původu nebo místo provenience potraviny prostřednictvím údajů, jako jsou prohlášení, vyobrazení, symboly nebo výrazy označující místa nebo zeměpisné oblasti, s výjimkou zeměpisných výrazů, které jsou součástí vžitých a obecných názvů a doslova označují původ, ale obecně nejsou chápány jako údaj o zemi původu nebo místu provenience.

               2.Toto nařízení se nevztahuje na zeměpisná označení chráněná na základě nařízení (EU) č. 1151/2012, nařízení (EU) č. 1308/2013, nařízení (ES) č. 110/2008 nebo nařízení (EU) č. 251/2014 nebo na základě mezinárodních dohod, ani na zapsané ochranné známky, pokud tyto známky představují označení původu, dokud nebudou přijata zvláštní pravidla týkající se použití čl. 26 odst. 3 na taková označení.

               Článek 2
               Údaj o zemi původu nebo místu provenience primární složky potraviny

               Země původu nebo místo provenience primární složky, které nejsou stejné jako udávaná země původu nebo udávané místo provenience potraviny, se uvádějí:

               a)s odkazem na jednu z těchto zeměpisných oblastí:

               i)„EU“, „mimo EU“ nebo „EU a mimo EU“; nebo

               ii)region nebo jakákoli jiná zeměpisná oblast, a to buď v rámci několika členských států, nebo v třetích zemích, pokud jsou jako takové definovány podle mezinárodního práva veřejného nebo dobře srozumitelné běžně informovanému průměrnému spotřebiteli; nebo

               iii)rybolovná oblast FAO nebo mořský nebo sladkovodní subjekt, pokud jsou jako takové definovány podle mezinárodního práva nebo dobře srozumitelné běžně informovanému průměrnému spotřebiteli; nebo

               iv)členský stát / členské státy nebo třetí země; nebo

               v)region nebo jakákoli jiná zeměpisná oblast v členském státě nebo v třetí zemi dobře srozumitelná běžně informovanému průměrnému spotřebiteli; nebo

               vi)země původu nebo místo provenience v souladu se zvláštními předpisy Unie použitelnými pro primární složku/složky jako takovou/takové;

               b)nebo prostřednictvím prohlášení:

               „(název primární složky / primárních složek) nepochází/nepocházejí z/ze (země původu nebo místo provenience potraviny)“ nebo prostřednictvím podobného znění, které bude mít pro spotřebitele stejný význam.

               Článek 3
               Způsob uvádění informací

               1.Informace poskytované podle článku 2 se uvádějí písmem o velikosti, která není menší než minimální velikost písma stanovená v souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (EU) č. 1169/2011.

               2.Aniž je dotčen odstavec 1, pokud jsou země původu nebo místo provenience potraviny uvedeny slovy, informace poskytované podle článku 2 se uvádějí ve stejném zorném poli jako údaje o zemi původu nebo místu provenience potraviny a písmem, jehož střední výška představuje alespoň 75 % střední výšky písma, jímž je uvedena země původu nebo místo provenience potraviny.

               3.Aniž je dotčen odstavec 1, pokud jsou země původu nebo místo provenience potraviny uvedeny jinak než slovy, informace poskytované podle článku 2 se uvádějí ve stejném zorném poli jako údaje o zemi původu nebo místu provenience potraviny.

               Článek 4
               Vstup v platnost, přechodná opatření a datum použitelnosti

               1.Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

               2.Použije se ode dne 1. dubna 2020.

               3.Potraviny uvedené na trh nebo označené přede dnem použitelnosti tohoto nařízení smějí být uváděny na trh až do vyčerpání zásob.

               4.Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

               V Bruselu dne 28.5.2018

                     Za Komisi

                     předseda
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1169/2011 ze dne 25. října 2011 o poskytování informací o potravinách spotřebitelům, o změně nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1924/2006 a (ES) č. 1925/2006 a o zrušení směrnice Komise 87/250/EHS, směrnice Rady 90/496/EHS, směrnice Komise 1999/10/ES, směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/13/ES, směrnic Komise 2002/67/ES a 2008/5/ES a nařízení Komise (ES) č. 608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18).

                     (2)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1).

                     (3)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671).

                     (4)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 110/2008 ze dne 15. ledna 2008 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení lihovin a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1576/89 (Úř. věst. L 39, 13.2.2008, s. 16).

                     (5)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 251/2014 ze dne 26. února 2014 o definici, popisu, obchodní úpravě, označování a ochraně zeměpisných označení aromatizovaných vinných výrobků a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 1601/91 (Úř. věst. L 84, 20.3.2014, s. 14).

                     (6)

                        Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004 ze dne 29. dubna 2004, kterým se stanoví zvláštní hygienická pravidla pro potraviny živočišného původu (Úř. věst. L 139, 30.4.2004, s. 55).