title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/787 ze dne 19. května 2015, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky, jakož i acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky obsaženého v některých přípravcích a/nebo směsích

text:
               21.5.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 125/15

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/787
   ze dne 19. května 2015,
   kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky, jakož i acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky obsaženého v některých přípravcích a/nebo směsích
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s členskými státy,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Zahájení řízení

               (1)

               Dne 4. září 2014 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antidumpingové šetření týkající se dovozu acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“), jakož i acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky obsaženého v některých přípravcích a/nebo směsích do Unie. Komise zahájila toto šetření na základě článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (dále jen „základní nařízení“) zveřejněním oznámení o zahájení řízení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

               (2)

               Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podala dne 22. července 2014 společnost Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH (dále jen „žadatel“), která je jediným výrobcem acesulfamu draselného (neboli „Ace-K“) v Unii. Žadatel tedy představuje celkový objem výroby Ace-K v Unii. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

         1.2.   Zúčastněné strany

               (3)

               V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby ji za účelem účasti v šetření kontaktovaly. Kromě toho Komise o zahájení šetření výslovně informovala žadatele, známé vyvážející výrobce a čínské orgány, známé dovozce a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

               (4)

               Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         1.3.   Výrobci ze srovnatelné země

               (5)

               V oznámení o zahájení řízení informovala Komise zúčastněné strany o tom, že na základě informací v podnětu bylo zjištěno, že se dotčený výrobek vyrábí pouze v Unii a v ČLR. Zúčastněné strany dostaly příležitost se k tomu vyjádřit. Žádné připomínky vzneseny nebyly.

               (6)

               Komise přesto kontaktovala všech devět třetích zemí, u nichž podle statistik Eurostatu dochází k vývozu výrobků spadajících pod stejné kódy KN jako dotčený výrobek do Unie. Komise požádala o jejich pomoc při identifikaci výrobců a/nebo sdružení výrobců Ace-K. Žádná oslovená třetí země však nebyla schopna výrobce Ace-K identifikovat. Proto nebyla zjištěna žádná výroba jinde než v Unii a v dotčené zemi.

         1.4.   Výběr vzorku

               (7)

               V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran v souladu s článkem 17 základního nařízení.

         a)   Výběr vzorku dovozců

               (8)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení.

               (9)

               Vzhledem k nízkému počtu odpovědí Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

         b)   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

               (10)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho Komise požádala stálou misi ČLR při Evropské unii, aby identifikovala a/nebo oslovila případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (11)

               Požadované informace poskytli čtyři vyvážející výrobci v dotčené zemi a tito vývozci rovněž souhlasili se zařazením do vzorku. U jednoho z těchto vyvážejících výrobců nebyl uskutečněn během období šetření žádný prodej do Unie. Proto u něj nemohlo být provedeno šetření, a výsledný počet spolupracujících společností tedy činil tři. Tyto společnosti představovaly veškerý dovoz dotčeného výrobku během období šetření do Unie. S ohledem na malý počet zapojených stran Komise rozhodla, že výběr vzorku není nutný.

         1.5.   Formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství

               (12)

               Pro účely čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení zaslala Komise formuláře žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství třem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi. Žádný z těchto tří spolupracujících vyvážejících výrobců žádost o zacházení jako v tržním hospodářství nepředložil.

         1.6.   Odpovědi na dotazník

               (13)

               Komise zaslala dotazníky výrobci v Unii, třem spolupracujícím vyvážejícím výrobcům v dotčené zemi a všem dovozcům, kteří nejsou ve spojení, a uživatelům, kteří vyjádřili zájem o toto šetření.

               (14)

               Odpovědi na dotazník zaslal výrobce v Unii, tři spolupracující vyvážející výrobci v dotčené zemi, tři dovozci, kteří nejsou ve spojení, a jeden uživatel.

         1.7.   Inspekce na místě

               (15)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                  Výrobce v Unii

                           —

                           Nutrinova Nutrition Specialties & Food Ingredients GmbH, Frankfurt, Německo.

                  Dovozci

                           —

                           RFI Food Ingredients Handelsgesellschaft mbH, Düsseldorf, Německo,

                           —

                           Brenntag Holding GmbH, Mülheim an der Ruhr, Německo,

                           —

                           The Ingredient House Llc., Skillman, New Jersey, USA.

                  Uživatelé

                           —

                           The Wrigley Company Limited, Plymouth, Spojené království.

                  Vyvážející výrobci v dotčené zemi

                           —

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd., Lai'an County, ČLR,

                           —

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd., Zhangjiagang, ČLR,

                           —

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd., Suzhou a Liyang, ČLR.

         1.8.   Období šetření a posuzované období

               (16)

               Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2013 do 30. června 2014 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od ledna 2011 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (17)

               Dotčený výrobek je acesulfam draselný (draselná sůl 3,4-dihydro-6-methyl-1,2,3-oxathiazin-4-on-2,2-dioxidu; č. CAS 55589-62-3) pocházející z ČLR, jakož i acesulfam draselný pocházející z ČLR obsažený v přípravcích a/nebo směsích obsahujících rovněž další sladidla a/nebo vodu (dále jen „výrobek, který je předmětem šetření“), v současnosti kódů ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (kód TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 a ex 3824 90 96 (dále jen „dotčený výrobek“). Acesulfam draselný se běžně označuje také jako acesulfam K nebo Ace-K.

               (18)

               Ace-K se používá jako syntetické sladidlo v řadě produktů, například v potravinách, nápojích a farmaceutických výrobcích.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (19)

               Bylo zjištěno, že Ace-K vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie má stejné základní fyzické a chemické vlastnosti i stejná základní použití jako Ace-K vyráběný v dotčené zemi a prodávaný na vývoz do Unie. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   DUMPING

   3.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

               (20)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení Komise určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pro vyvážející výrobce v ČLR, kteří splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a mohlo by jim být proto přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství.

               (21)

               Nicméně žádný ze spolupracujících vyvážejících výrobců o zacházení jako v tržním hospodářství nepožádal, jak je zmíněno rovněž ve 12. bodě odůvodnění.

         3.2.   Běžná hodnota

               (22)

               V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě cen v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo ceny, kterou je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.

               (23)

               Jelikož srovnatelná třetí země neexistuje, jak je uvedeno v 6. bodě odůvodnění, byla běžná hodnota stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo cen, které je třeba zaplatit, za obdobný výrobek v Unii. Bylo zjištěno, že výrobce v Unii prodával typy výrobku odpovídající typům výrobku prodávaným na trhu Unie čínskýmispolupracujícími výrobci během období šetření. Bylo zjištěno, že prodej výrobce v Unii nezávislým odběratelům byl reprezentativní, vyjádřeno jako podíl celkového objemu vývozu dotčeného výrobku a rovněž pro každý typ výrobku. Prodej těchto typů výrobků ze strany výrobce v Unii byl ziskový. Jejich průměrná prodejní cena v Unii byla použita jako běžná hodnota.

         3.3.   Vývozní cena

               (24)

               Spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům. Proto byla vývozní cena cenou skutečně zaplacenou nebo cenou, kterou je třeba zaplatit, za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

         3.4.   Srovnání

               (25)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu spolupracujících výrobců na základě ceny ze závodu.

               (26)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny.

               (27)

               Komise zejména provedla úpravy o rozdíly v úrovni obchodu, protože bylo zjištěno, že jediný výrobce v Unii prodával hlavně uživatelům, zatímco čínští výrobci prodávali hlavně obchodníkům. Za druhé byla na základě různých předložených informací provedena úprava o rozdíl v kvalitě a vnímání trhu ohledně tohoto rozdílu mezi čínským Ace-K a Ace-K od výrobce v Unii. Kromě toho byla běžná hodnota upravena o určité výjimečné výdaje na výzkum a vývoj, jakož i o výdaje spojené s uváděním na trh vzniklé výrobci v Unii během období šetření. Tyto náklady jsou podrobněji projednány v 67. bodě odůvodnění.

         3.5.   Dumpingová rozpětí

               (28)

               U každého ze spolupracujících vyvážejících výrobců Komise srovnávala váženou průměrnou vývozní cenu podle typu výrobku s váženým průměrem běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

               (29)

               Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činí:

                           Společnost

                           Prozatímní dumpingové rozpětí

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           97,8 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           89,1 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           37,4 %

               (30)

               U všech ostatních vyvážejících výrobců v dotčené zemi stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení. Za tímto účelem Komise určila úroveň spolupráce vyvážejících výrobců. Úroveň spolupráce je objem vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřený jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden v dovozních statistikách Eurostatu – z dotčené země do Unie.

               (31)

               Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie představoval celkový vývoz do Unie v období šetření. Na tomto základě se Komise rozhodla použít pro určení dumpingového rozpětí pro zbývající podniky úroveň té ze spolupracujících společností, jejíž dumpingové rozpětí je nejvyšší.

               (32)

               Prozatímní dumpingové rozpětí pro zbývající podniky vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením je tedy 97,8 %.

                           Společnost

                           Prozatímní dumpingové rozpětí

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           97,8 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           89,1 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           37,4 %

                           Všechny ostatní společnosti

                           97,8 %

         4.   ÚJMA

   4.1.   Předběžná poznámka

               (33)

               Analýza se týká pouze jedné společnosti. Proto se s ohledem na důvěrnost většina ukazatelů uvádí v podobě indexů nebo rozpětí.

         4.2.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

               (34)

               Obdobný výrobek vyráběl během období šetření jediný výrobce v Unii, který tedy představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

         4.3.   Spotřeba v Unii

               (35)

               Komise stanovila spotřebu v Unii na základě údajů výrobního odvětví Unie, čínské vývozní statistiky a údajů od čínských vyvážejících výrobců. Údaje Eurostatu nebyly pro tento účel vhodné, protože dotčený výrobek se dováží pod několika kódy KN spolu s mnoha jinými výrobky. Jelikož neexistuje výroba Ace-K v žádné třetí zemi, veškerý dovoz do Unie pocházel z ČLR.

               (36)

               Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                  Spotřeba v Unii (v tunách)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Celková spotřeba v Unii – index

                           100

                           104

                           110

                           104

                              Zdroj: údaje od výrobního odvětví Unie, spolupracujících čínských výrobců a z čínské vývozní statistiky

               (37)

               Spotřeba Ace-K v Unii vzrostla během posuzovaného období přibližně o 4 %, údajně proto, že v Unii vzrostla poptávka po výrobcích bez cukru. Za poslední rok posuzovaného období došlo k poklesu spotřeby v důsledku větší konkurence způsobené jinými (novými) sladidly. Zdá se však, že tento pokles je jen dočasné povahy, a na základě podkladů neexistuje žádný jasný náznak, že v nadcházejících letech by poptávka po Ace-K měla dále klesat.

         4.4.   Dovoz z ČLR

   4.4.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

               (38)

               Komise stanovila objem čínského dovozu na základě údajů z čínské vývozní statistiky, které byly porovnány s údaji, jež poskytli tři vyvážející výrobci z ČLR, kteří představují celkový objem vývozu dotčeného výrobku během období šetření.

               (39)

               Dovoz do Unie z ČLR a podíl tohoto dovozu na trhu se vyvíjel takto:

                  Tabulka 2

                  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Objem dovozu z ČLR

                           1 612

                           1 816

                           2 051

                           1 831

                           Podíl dovozu z ČLR na trhu – index

                           100

                           108

                           115

                           110

                              Zdroj: údaje od spolupracujících čínských výrobců a z čínské vývozní statistiky

               (40)

               Objem dovozu z ČLR se za posuzované období zvýšil o 14 %. Během téhož období také vzrostl podíl čínského dovozu na trhu, a sice o 10 %, a dosáhl tak během období šetření 65–80 %.

         4.4.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

               (41)

               Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů od spolupracujících výrobců z ČLR. Vážená průměrná cena CIF v eurech za kg u dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

                  Tabulka 3

                  Ceny CIF u dovozu z ČLR (EUR/kg)

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Vážené průměrné dovozní ceny

                           5,71

                           5,11

                           4,30

                           3,99

                           index

                           100

                           90

                           75

                           70

                              Zdroj: údaje od spolupracujících čínských výrobců a z čínské vývozní statistiky

               (42)

               Průměrné ceny dovozu z ČLR se během posuzovaného období neustále snižovaly, celkem o 30 %.

               (43)

               Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

                           (a)

                           vážených průměrných prodejních cen jediného výrobce v Unii účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, za typy výrobku vyvážené do Unie čínskými vyvážejícími výrobci, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

                           (b)

                           odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku z dovozu spolupracujících vyvážejících výrobců účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících náklady, pojištění a přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení (6,5 %) a náklady po dovozu.

               (44)

               Vážená průměrná cena výrobního odvětví Unie byla porovnána s odpovídajícími váženými průměrnými cenami podle typu výrobku dováženého od spolupracujících vyvážejících výrobců u transakcí na stejné obchodní úrovni, po odečtení rabatů a slev a po úpravách ceny výrobního odvětví Unie o rozdíl v kvalitě, vnímání trhu ohledně tohoto rozdílu, výdaje na výzkum a vývoj a výdaje spojené s uváděním na trh ze stejných důvodů, jako jsou důvody uvedené v 27. bodě odůvodnění. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii v období šetření. Komise shledala, že dovoz z ČLR vykazuje na trhu Unie vážené průměrné rozpětí cenového podbízení v rozmezí 18 % až 45 %.

         4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.5.1.   Obecné poznámky

               (45)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie v průběhu posuzovaného období. Pro účely stanovení újmy Komise nerozlišovala mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy, jelikož výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení představuje jediný výrobce v Unii. Ekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů týkajících se tohoto jediného výrobce v Unii. Údaje byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

               (46)

               Ekonomickými ukazateli jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, rozsah dumpingového rozpětí, překonání účinků dřívějšího dumpingu, průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál. Jsou analyzovány níže.

         4.5.2.   Ukazatele újmy

   4.5.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (47)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 4

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Objem výroby – index

                           100

                           81

                           70

                           69

                           Výrobní kapacita – index

                           100

                           100

                           100

                           100

                           Využití kapacity – index

                           100

                           81

                           70

                           69

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (48)

               Objem výroby výrobního odvětví Unie neustále klesal, ve výsledku o 31 %. V průběhu posuzovaného období výrobce v Unii stále častěji uzavíral výrobní zařízení za účelem snížení nákladů. Během období šetření bylo z tohoto důvodu výrobní zařízení uzavřeno celkem na čtyři měsíce.

               (49)

               Výrobní kapacita výrobního odvětví Unie zůstala během posuzovaného období nezměněná, jelikož mnohé náklady jsou fixní a nezávisí na kapacitě. V důsledku toho se spolu s objemem výroby snížilo i využití kapacity.

         4.5.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

               (50)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a jeho podíl na trhu se v posuzovaném období vyvíjel nepříznivě:

                  Tabulka 5

                  Objem prodeje a podíl na trhu

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Objem prodeje na trhu Unie – index

                           100

                           89

                           82

                           87

                           Podíl na trhu – index

                           100

                           86

                           74

                           84

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (51)

               Během posuzovaného období poklesl objem prodeje výrobce v Unii celkově o 13 %, přestože spotřeba během uvedeného období vzrostla. Tento nepříznivý trend zahrnuje období mírného oživení objemu prodeje od roku 2013 do období šetření, jehož mohlo být dosaženo pouze prostřednictvím smluv s prodejními cenami, jež dále narušily životaschopnost výrobního odvětví Unie.

               (52)

               Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se během posuzovaného období rovněž snížil, celkem o 16 %, a to kvůli odběratelům, kteří změnili dodavatele, i kvůli odběratelům s dvěma zdroji dodávek, čímž se zvýšil podíl nákupů z ČLR.

         4.5.2.3.   Růst

               (53)

               Je zřejmé, že růst výrobního odvětví Unie byl záporný vzhledem k uvedenému poklesu podílu na trhu a zvýšení spotřeby uvedenému v 37. bodě odůvodnění.

         4.5.2.4.   Zaměstnanost

               (54)

               Zaměstnanost a produktivita se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Zaměstnanost a produktivita

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Počet zaměstnanců – index

                           100

                           103

                           82

                           82

                           Výroba v tunách na zaměstnance – index

                           100

                           87

                           100

                           106

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (55)

               Od roku 2011 do konce období šetření omezilo výrobní odvětví Unie počet svých zaměstnanců téměř o pětinu, aby se vyrovnalo s poklesem výroby a s dočasnými uzavírkami zařízení. Produktivita za totéž období mírně vzrostla o 6 %, k čemuž došlo v důsledku snížení počtu zaměstnanců.

         4.5.2.5.   Náklady práce

               (56)

               Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Průměrné náklady práce na zaměstnance

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Průměrné náklady práce na zaměstnance – index

                           100

                           103

                           111

                           115

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (57)

               Průměrné náklady práce na zaměstnance výrobního odvětví Unie se za posuzované období zvýšily o 15 %, neboť bylo třeba vyplatit odstupné v důsledku snížení počtu zaměstnanců (viz 54. bod odůvodnění). Rovněž údajně začaly platit nové mzdové sazby v odvětví chemického průmyslu.

         4.5.2.6.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (58)

               Všechna dumpingová rozpětí byla významná (viz 29. bod odůvodnění). Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie zásadní.

               (59)

               Jedná se o první antidumpingové šetření týkající se dotčeného výrobku. Proto nebyly k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případného dřívějšího dumpingu.

         4.5.2.7.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

               (60)

               Vážený průměr jednotkových prodejních cen výrobce v Unii účtovaných odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjel takto:

                  Tabulka 8

                  Prodejní ceny v Unii

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Průměrná prodejní cena v Unii – index

                           100

                           94

                           94

                           88

                           Jednotkové výrobní náklady – index

                           100

                           106

                           117

                           119

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (61)

               Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie u obdobného výrobku v posuzovaném období klesla o 12 %, částečně v důsledku silně negativního vývoje průměrných dovozních cen z ČLR (viz 42. bod odůvodnění).

               (62)

               Průměrné výrobní náklady výrobního odvětví Unie vzrostly o 19 %. To bylo způsobeno především zvýšeným dopadem fixních nákladů na snižující se objem výroby a prodeje a zvýšením ceny surovin.

         4.5.2.8.   Zásoby

               (63)

               Úroveň zásob u výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 9

                  Zásoby

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Konečný stav zásob – index

                           100

                           98

                           89

                           94

                           Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby – index

                           100

                           121

                           126

                           135

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (64)

               Ačkoli konečný stav zásob během posuzovaného období poklesl, a sice v důsledku dočasných uzavírek výrobních zařízení s cílem snížit náklady (viz 48. bod odůvodnění), jako procento výrobních zásob se zvýšil.

         4.5.2.9.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

               (65)

               Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se v případě unijního výrobce v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 10

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení – index

                           100

                           74

                           48

                           26

                           Peněžní tok – index

                           100

                           85

                           75

                           78

                           Investice – index

                           100

                           51

                           48

                           34

                           Návratnost investic – index

                           100

                           68

                           44

                           25

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (66)

               Ziskovost výrobního odvětví Unie stanovila Komise tak, že čistý zisk z prodeje obdobného výrobku před zdaněním odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu z tohoto prodeje. Při výpočtu ziskovosti Komise z vykázaných nákladů odečetla všechny náklady na výzkum a vývoj a náklady spojené s uváděním na trh, které považovala za náklady výjimečné povahy, jak je rovněž uvedeno v 27. bodě odůvodnění. Bez tohoto odpočtu by se výrobní odvětví Unie dostalo během období šetření do ztrátové situace. Spolu s poklesem ziskovosti se rovněž snížil čistý peněžní tok, investice a návratnost investic.

               (67)

               Výrobní odvětví Unie tvrdilo, že odečtené náklady na výzkum a vývoj a náklady spojené s uváděním na trh jsou normálními průběžnými náklady spojenými s dotčeným výrobkem. Šetření nicméně dospělo k závěru, že tyto náklady souvisejí s novým výrobkem, třebaže se jedná o výrobek spadající do definice výrobku v působnosti tohoto šetření. Tyto výjimečné a vysoké náklady by v běžném nebo reprezentativním roce výrobnímu odvětví Unie nevznikly. Kromě toho se tyto náklady týkají výzkumu a vývoje a uvádění na trh výrobku, který nebyl během posuzovaného období prodáván na trhu Unie ve velkých objemech.

               (68)

               I přes výše uvedené vyloučení nákladů se ziskovost výrobce v Unii během celého posuzovaného období prudce a soustavně snižovala. Komise dospěla k názoru, že míra ziskovosti v období šetření a trend ziskovosti působí újmu z důvodu jasného a podstatného poklesu, jak je popsáno výše.

               (69)

               K prudkému poklesu ziskovosti došlo hlavně kvůli tomu, že fixní náklady na tunu se neustále zvyšovaly, zatímco objem výroby a prodeje se snižoval. Kromě toho došlo ke zřetelnému poklesu průměrných cen, což vedlo k neschopnosti výrobního odvětví Unie udržet úrovně zisku, a v důsledku toho ziskovost dramaticky poklesla. Jak je uvedeno výše v tabulce 10, ostatní ukazatele výkonnosti vykazovaly podobný trend jako zisk z obratu.

               (70)

               Čistý peněžní tok je schopnost výrobního odvětví Unie financovat svoji činnost z vlastních zdrojů. Vyjádřeno jako index, trend čistého peněžního toku se vyvíjel během posuzovaného období negativně a poklesl o 22 % v důsledku poklesu ziskovosti.

               (71)

               Investice výrobního odvětví Unie se snížily ještě výrazněji. Objem investic během období šetření představoval přibližně pouze jednu třetinu objemu investic z roku 2011. Pokud jde o ziskovost, investice do nového výrobku nebyly pro tento výpočet zohledněny.

               (72)

               Návratnost investic vyjadřuje zisk v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Od roku 2011 do období šetření významně a soustavně klesala, celkem přibližně o 75 %.

               (73)

               Jediný výrobce v Unii, který je součástí velké mezinárodní skupiny, netvrdil, že jeho schopnost získat kapitál by byla do dnešní doby výše zmíněným vývojem nějak dotčena. Výrobní odvětví Unie však v průběhu řízení jasně uvedlo, že současná situace není udržitelná.

         4.5.3.   Závěr ohledně újmy

               (74)

               Významné negativní trendy byly pozorovány u těchto ekonomických ukazatelů: výroba, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie. Zásoby (jako procento výroby) vzrostly, i když v absolutních hodnotách se zmenšily. Dopad neustále klesajících prodejních cen v kombinaci s celkovým snížením objemu prodeje byl značný a vedl k zásadnímu poklesu podílu na trhu, ziskovosti, návratnosti investic a peněžního toku.

               (75)

               Skutečnost, že trh Unie ovládají velké subjekty v odvětví produkce potravin a nápojů a že tyto činnosti se provádějí prostřednictvím ročních smluv, znamená, že výrobní odvětví Unie v tomto sektoru je zvlášť citlivé vůči poklesu objemu prodeje a cen, i když se tento pokles týká jen malého počtu odběratelů.

               (76)

               Produktivita se naopak zlepšila. Nicméně k tomuto vývoji došlo díky snížení počtu zaměstnanců v důsledku poklesu poptávky, a tím i výroby, a proto byla řada zaměstnanců propuštěna. Za těchto okolností tedy nelze zvýšení produktivity považovat za pozitivní prvek.

               (77)

               Spotřeba v Unii se rovněž zvýšila. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno toho využít, a sice kvůli propadu objemu prodeje i prodejních cen, jak je uvedeno výše.

               (78)

               Jedna zúčastněná strana zpochybnila existenci újmy. Tato strana tvrdila, že situace výrobního odvětví Unie během období šetření byla běžná. Uvedla, že výrobní odvětví Unie ztratilo patentovou ochranu a následně i své dominantní postavení na trhu. Proto by nyní mělo akceptovat nižší zisky a nižší objem prodeje.

               (79)

               Tento argument je neopodstatněný. Platnost nejdůležitějšího patentu pro výrobu vypršela v roce 2005 (platnost dvou menších patentů vypršela před tímto datem a po něm). Po vypršení platnosti tohoto patentu pro výrobu v roce 2005, tj. dlouho před začátkem posuzovaného období, vstoupili na trh noví hráči, a sice čínští vyvážející výrobci, a jejich přítomnost od té doby postupně nabývala na významu. V roce 2009, tedy dlouho před začátkem posuzovaného období, poklesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu z dosavadního dominantního postavení na méně než 50 %. V roce 2011, tj. na začátku posuzovaného období, překračoval podíl čínského dovozu na trhu Unie již zdaleka podíl výrobního odvětví Unie. Vypršení patentové ochrany v roce 2005 tedy skutečně vedlo ke vzniku trhu s více než jedním subjektem.

               (80)

               Kromě toho byla situace působící újmu analyzována za posuzované období, tedy od roku 2011 do roku 2014, čili až šest let po skončení platnosti patentu pro výrobu. Vývoj většiny ukazatelů újmy během uvedeného období (od roku 2011 do období šetření) byl pro výrobní odvětví Unie výrazně negativní. Konkrétně ztratilo výrobní odvětví Unie podíl na trhu, snížilo své prodejní ceny, zaznamenalo prudký pokles ziskovosti a ostatních finančních ukazatelů posuzovaných výše, poklesla produktivita, uzavírání provozů se stalo nezbytným, aby se snížily náklady, a nebylo využito rostoucí spotřeby, jak je vysvětleno v 74. bodě odůvodnění. Takovou ekonomickou situaci nelze jednoduše vysvětlit tím, že byl v důsledku vypršení patentové ochrany umožněn vstup nových subjektů na trh. V každém případě nelze tuto situaci považovat za běžnou ve smyslu „udržitelná a zdravá situace“. Zaprvé platnost patentu pro výrobu vypršela dlouho před začátkem posuzovaného období, a výrobní odvětví Unie tedy mělo dostatek času reagovat na nedostatečnou ochranu. Zadruhé, i když by vypršení patentové ochrany mohlo vést k určitému poklesu výkonnosti, úrovně ukazatelů újmy během samotného období šetření jsou na udržitelné a zdravé výrobní odvětví značně nízké. Navíc i přes tuto ztrátu patentové ochrany se výrobní odvětví Unie až do roku 2011 udrželo v dobré ekonomické a finanční kondici.

               (81)

               Na tomto základě musí být tvrzení, že výrobní odvětví Unie neutrpělo újmu, zamítnuto. Vypršení patentové ochrany se však nadále posuzuje jako faktor přispívající k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

               (82)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

               (83)

               V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými faktory. Komise dbala o to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito faktory jsou: a) výkonnost výrobního odvětví Unie na vývozních trzích, b) ztráta patentové ochrany a c) obchodní strategie výrobního odvětví Unie.

         5.1.   Účinky dumpingového dovozu

               (84)

               Zhoršující se situace výrobního odvětví Unie v posuzovaném období se časově shodovala s nárůstem dovozu za dumpingové ceny pocházejícího z ČLR. V posuzovaném období se objem dovozu zvýšil o 14 % a jeho ceny klesly o 30 %. To mělo za následek 10 % zvýšení podílu čínských vývozců na trhu. Zároveň přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu, jeho prodejní ceny byly tlačeny dolů a objem prodeje se rovněž vyvíjel negativně.

               (85)

               Zejména výrazná rozpětí cenového podbízení v rozsahu 18 až 45 % jsou dalšími ukazateli toho, že dumpingový dovoz z dotčené země vytvořil značný cenový tlak na ceny výrobního odvětví Unie.

               (86)

               Pokles objemu prodeje snížil schopnost výrobního odvětví Unie absorbovat fixní náklady. Dovoz za nízké ceny z dotčené země vedl k neschopnosti výrobního odvětví Unie udržet úrovně zisku a v důsledku toho se prudce snížila ziskovost (viz tabulka 10).

               (87)

               Výrobní odvětví Unie i jiné zúčastněné strany tvrdily, že dva největší čínští vyvážející výrobci byli během posuzovaného období zapojeni do „cenové války“ a že došlo k pokusu o převzetí. Skutečně došlo k tomu, že na počátku roku 2015, tj. krátce po skončení období šetření, jeden z těchto spolupracujících vyvážejících výrobců, společnost Suzhou Hope Technology Co., Ltd, požádal o ochranu před úpadkem podle čínského práva. Soustavně se snižující ceny dvou největších čínských vývozců vedly ve skutečnosti k prodejním cenám na neudržitelné úrovni. Tyto ceny představovaly výrazné podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie a přispěly rovněž ke zhoršení situace výrobního odvětví Unie. Jedná se o výrobu, využití kapacity, podíl na trhu, zaměstnanost, objem prodeje a prodejní ceny na trhu Unie.

               (88)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že zhoršující se stav výrobního odvětví Unie nastal zároveň s podstatným zvýšením dovozu za snižující se a dumpingové ceny a že pokud jde o podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, má tento dovoz rozhodující úlohu. Prodejní ceny vyvážejících výrobců se snížily během období šetření o 30 %. Jelikož výrobci z dotčené země během posuzovaného období neustále snižovali svou jednotkovou prodejní cenu, podařilo se jim zvýšit svůj podíl na trhu. Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové souvislosti mezi objemem dumpingového dovozu za trvale se snižující ceny na jedné straně a ke ztrátě objemu prodeje a stlačování cen výrobního odvětví Unie na straně druhé se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz je odpovědný za situaci působící újmu výrobnímu odvětví Unie.

         5.2.   Účinky jiných faktorů

   5.2.1.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

               (89)

               Objem a průměrná cena vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 11

                  Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

                           2011

                           2012

                           2013

                           Období šetření

                           Objem vývozu – index

                           100

                           87

                           75

                           72

                           Průměrná cena – index

                           100

                           112

                           108

                           98

                              Zdroj: údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie

               (90)

               Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie byla podobná jeho prodeji na trhu Unie, pokud jde o objem, i když ceny se při vyjádření v eurech držely na vyšších úrovních. Tento rozdíl ve vývoji cen lze částečně přičíst vývoji směnného kurzu mezi eurem a USD v posuzovaném období. Komise proto vyvozuje závěr, že ačkoliv byla vývozní výkonnost rovněž negativní, nevysvětluje se tím újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie na trhu Unie.

         5.2.2.   Ztráta patentové ochrany

               (91)

               Některé zúčastněné strany tvrdily, že újmu způsobenou výrobnímu odvětví Unie lze vysvětlit ztrátou patentové ochrany při výrobě Ace-K pro jediného výrobce v Unii. Tento argument je neopodstatněný. Jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění, po vypršení platnosti patentu pro výrobu v roce 2005 vstoupili na trh noví hráči, a sice čínští vyvážející výrobci, a jejich přítomnost od té doby postupně nabývala na významu. V roce 2009, tedy dlouho před začátkem posuzovaného období, poklesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu z dosavadníhodominantního postavení, které mu zajišťovala patentová ochrana, na méně než 50 %. V roce 2011, tj. na začátku posuzovaného období, překračoval podíl čínského dovozu na trhu Unie zdaleka podíl výrobního odvětví Unie. Vypršení patentové ochrany tedy skutečně vedlo ke vzniku trhu s více než jedním subjektem.

               (92)

               V rámci šetření však byla zjištěna existence podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. S ohledem na zjištění újmy se má za to, že výrobní odvětví Unie se udržovalo v dobré ekonomické a finanční kondici do roku 2011 a poté se jeho situace začala zhoršovat. To znamená, že k tomu došlo až šest let po vypršení platnosti patentu pro výrobu, a výrobní odvětví Unie tedy mělo k dispozici dostatečně dlouhou dobu, aby mohlo reagovat. Tvrzení, že situace výrobního odvětví Unie se zhoršila kvůli existenci většího počtu subjektů na trhu, tedy není podložené. Situace výrobního odvětví Unie se zhoršila spíše kvůli cenové politice těchto nových subjektů, jež vedla ke zvýšení objemu dovozu za neudržitelně nízké ceny a k podstatnému cenovému podbízení.

               (93)

               Komise tedy v této fázi dospěla k závěru, že ztráta patentové ochrany nepřispěla k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

         5.2.3.   Obchodní strategie

   5.2.3.1.   Cenová politika výrobního odvětví Unie

               (94)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se vysvětluje jeho rozhodnutím udržet si své postavení na trhu Unie jakožto výrobce vysoce kvalitních výrobků. Naopak šetřením bylo zjištěno, že tato strategie zajistila jeho přežití. Pokus konkurovat pouze na základě ceny by vedl k uzavření podniku vyrábějícího Ace-K, protože ceny dumpingového dovozu klesly na neudržitelnou úroveň. Tvrzení, že úroveň cen dovozu byla neudržitelná, je dále podpořeno i skutečností, že druhý největší vyvážející výrobce, pro nějž Ace-K představuje dominantní část jeho celkového obratu, požádal počátkem roku 2015 o ochranu před úpadkem podle čínského práva.

         5.2.3.2.   Vysoké náklady na výzkum a vývoj a uvádění na trh vzniklé výrobnímu odvětví Unie

               (95)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, se vysvětluje náklady na nový výrobek vynaloženými během posuzovaného období. Je třeba uvést, že tyto výdaje se týkají výzkumu a vývoje a uvádění nového výrobku obsahujícího Ace-K na trh. Jak je však vysvětleno v 66. bodě odůvodnění, náklady této inovace nebyly při analýze újmy zohledněny, a proto zjištění podstatné újmy nemohlo být těmito výdaji ovlivněno.

               (96)

               Dospělo se tedy k závěru, že obchodní strategie přijatá výrobním odvětvím Unie nepřispěla k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Unie utrpělo.

         5.3.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

               (97)

               Újma zjištěná při tomto šetření je zjevná a týká se většiny ukazatelů, jak je uvedeno výše. Újma je zjevná jak z hlediska objemu (zejména pokud jde o podíl na trhu, výrobu, využití kapacity, objem prodeje na trhu Unie a zaměstnanost) a cen (průměrné prodejní ceny), tak i z hlediska výkonnostních ukazatelů (ziskovost, návratnost investic, investice a peněžní tok). Existuje zřejmá časová shoda mezi nárůstem objemu a podílu dumpingového dovozu za nízké ceny na trhu a nepříznivým vývojem ekonomické situace výrobního odvětví Unie. Hlediska týkající se objemu jsou sice zřetelnější, ale existuje i jasná souvislost mezi prudkým zhoršením objemu prodeje a výroby a následným zhoršením finančních ukazatelů.

               (98)

               Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působícího újmu. Komise nezjistila žádné jiné faktory, které se mohly na újmě podílet.

               (99)

               Komise proto dospěla k závěru, že podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, způsobil dumpingový dovoz a že neexistují žádné jiné faktory, které by mohly narušit tuto příčinnou souvislost.

         6.   ZÁJEM UNIE

               (100)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

         6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (101)

               Šetřením bylo zjištěno, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Téměř všechny ukazatele újmy vykazovaly během posuzovaného období negativní vývoj, zejména objem výroby, objem prodeje, prodejní ceny, zaměstnanost, podíl na trhu a ziskovost. Klesající tendence byla zjištěna i u jiných ukazatelů, které souvisejí s finanční výkonností, jako je peněžní tok a návratnost investic.

               (102)

               Očekává se, že poté, co budou přijata opatření, dojde ke zvýšení cen dovozu, a výrobní odvětví Unie tak bude částečně osvobozeno od významného cenového tlaku, který v současnosti vytváří dumpingový dovoz. Kdyby tato opatření přijata nebyla, je velmi pravděpodobné, že situace výrobního odvětví Unie by se dále zhoršovala. Vzhledem k tomu, že cenový tlak, který vytváří dumpingový dovoz, neustane a výrobní odvětví Unie bude nuceno své ceny ještě více snížit, je velmi pravděpodobné, že ztráty objemu prodeje a podílu na trhu budou nadále přetrvávat. Na druhé straně neexistuje žádný důvod předpokládat, že cenový tlak by se v případě, že by opatření přijata nebyla, zvrátil a že by nesledoval trend pozorovaný v posuzovaném období. Nelze vyloučit, že když opatření přijata nebudou, bude výrobní odvětví Unie ve střednědobém výhledu nuceno výrobu Ace-K zcela ukončit, což by pro Unii znamenalo ztrátu pracovních míst. Trh Unie by se tím zároveň stal zcela závislým na dovozu z ČLR.

               (103)

               V této fázi proto Komise dospěla k závěru, že uložení antidumpingových opatření bude v zájmu výrobního odvětví Unie.

         6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (104)

               Z 25 oslovených dovozců poskytli odpovědi na dotazník pouze tři. Představují přibližně 13 % celkového dovozu Ace-K z ČLR. V těchto společnostech byly provedeny inspekce na místě.

               (105)

               Dovoz Ace-K z ČLR představuje méně než 10 % celkového obratu těchto dovozců během období šetření (u dvou z nich dokonce méně než 1 %).

               (106)

               Všichni tři spolupracující dovozci uvedli, že clo by mělo negativní dopad na jejich činnost, neboť by nevyhnutelně vedlo k vyšším cenám. Jeden dovozce zdůraznil význam zajištění dvou zdrojů dodávek pro své odběratele.

               (107)

               Jiný dovozce tvrdil, že Ace-K nelze ve výrobcích, které jej obsahují a které jsou již uvedeny na trh, snadno nahradit. Spíše než dotčený výrobek se budou vyvíjet nové výrobky s alternativními sladidly.

               (108)

               Komise shledala, že dovozci by skutečně mohli být těmito opatřeními negativně ovlivněni, ale jen ve velmi omezené míře. Ace-K tvoří jen malou část podnikání pro dovozce, kteří mají poměrně široký sortiment výrobků. Navíc, jelikož opatření pouze obnoví spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu v Unii, má se za to, že antidumpingová opatření by neměla bránit dovozcům prodávat dotčený výrobek v Unii.

               (109)

               Podobně platí, že jelikož dovozci a koncoví uživatelé zdůraznili nutnost zachovat dva zdroje dodávek, opatření by s největší pravděpodobností spíše posílila možnost dvojího zásobování, než že by jí bránila. Důvodem je skutečnost, že bez opatření by bylo výrobní odvětví Unie velmi pravděpodobně vytlačeno z trhu.

               (110)

               Proto je na základě dostupných informací zřejmé, že uložení opatření by mělo na dovozce jen velmi omezený dopad, pokud vůbec, a tento dopad by jednoznačně převážily přínosy, které by tato opatření mohla přinést výrobnímu odvětví Unie.

         6.3.   Zájem uživatelů

               (111)

               Komise po zahájení řízení kontaktovala asi 80 uživatelů Ace-K. Odpověď na dotazník poskytl pouze jeden uživatel. Hlavní uživatelé jsou součástí odvětví produkce potravin a nápojů bez cukru nebo se sníženým obsahem cukru. K dalšímu prodeji Ace-K dochází ve farmaceutickém odvětví, které jej používá pro zlepšení chuti léčiv.

               (112)

               Nákupy Ace-K ze strany spolupracujícího uživatele, ačkoli Ace-K používá ve většině svých výrobků, jsou velmi malé v porovnání s celkovými výrobními a prodejními náklady.

               (113)

               Spolupracující uživatel tvrdil, že dotčený výrobek je zásadní složkou značné části jeho hotových výrobků a je velmi obtížné jej nahradit, aniž by to mělo negativní dopad na jeho normy kvality a konkurenceschopnost.

               (114)

               Tři další uživatelé zastupující jak velké nadnárodní výrobce potravin a nápojů, tak i menší specializované farmaceutické společnosti nevyplnili dotazník, ale zaslali své připomínky prostřednictvím písemných podání. Tvrdili, že s výhradou stanovení dumpingu by výrobní odvětví Unie mělo zůstat zachováno jako životaschopný soutěžitel a spolehlivý zdroj vysoce kvalitních dodávek.

               (115)

               Během šetření se zjistilo, že pokud jde o náklady, význam Ace-K u hotových výrobků je minimální. Nicméně, jak tvrdil spolupracující uživatel, používání Ace-K má zásadní význam pro výrobky, které jsou již na trhu. Mohly by být vyvinuty nové výrobky s alternativními sladidly, ale změnit složení již zavedených výrobků by bylo riskantní a nákladné. Proto je přístup uživatelů k alternativním zdrojům Ace-K velmi důležitý.

               (116)

               Toto tvrzení podpořili také tři uživatelé, kteří předložili své připomínky. Zdůraznili, že si nepřejí být závislí výlučně na čínském Ace-K, u nějž hrozí monopolní ceny z důvodu možné koncentrace tohoto odvětví v ČLR.

               (117)

               Jak již bylo uvedeno ve 108. bodě odůvodnění, cílem navrhovaných antidumpingových opatření je obnovit rovné podmínky, které by měly umožnit jak výrobcům v Unii, tak čínským výrobcům zůstat na trhu jako životaschopní soutěžitelé. Potřeba dvojího zásobování uživatelů by tedy byla lépe vyřešena uložením opatření než bez nich.

         6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

               (118)

               Lze očekávat, že uložení antidumpingových opatření umožní výrobnímu odvětví Unie udržet se na trhu a zlepšit svou situaci. Existuje velké riziko, že pokud by tato opatření uložena nebyla, výrobní odvětví Unie by bylo nuceno zvážit ve střednědobém horizontu ukončení výroby Ace-K, což by vedlo k nevyhnutelné ztrátě pracovních míst. Tím by byl vytvořen monopol pro čínské vyvážející výrobce, jejichž počet se také pravděpodobně sníží. Neuložení opatření by možná mělo nepříliš významný dopad na dovozce, ale bylo by velmi škodlivé pro koncové uživatele Ace-K, z nichž někteří zdůraznili význam zachování zdroje dodávek v Unii.

               (119)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že neexistují žádné přesvědčivé důvody se domnívat, že uložení opatření na dovoz Ace-K pocházející z ČLR v této fázi šetření není v zájmu Unie.

         7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (120)

               Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

         7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

               (121)

               Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie. Tato opatření by měla být uložena na úrovni dostatečné k obnovení spravedlivé hospodářské soutěže mezi výrobním odvětvím Unie a vyvážejícími výrobci v ČLR.

               (122)

               Újma by byla odstraněna v případě, že výrobní odvětví Unie by dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

               (123)

               Za tímto účelem se za cenu nepůsobící újmu považuje cena výrobního odvětví Unie stanovená pro výpočet cenového podbízení v 43. a 44. bodě odůvodnění a tato cena byla použita při výpočtech rozpětí újmy. Zvláštní okolnosti tohoto případu ukázaly, že jelikož náležité vyloučení jednorázových a výjimečných výdajů na výzkum a vývoj a uvádění na trh vedlo u prodeje obdobného výrobku během období šetření ke skutečnému zisku, mělo by být dosaženo úrovně pro odstranění újmy prostřednictvím této skutečné ceny.

               (124)

               Úroveň pro odstranění újmy proto Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny CIF spolupracujících vyvážejících výrobců v dotčené zemi, jež byla stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením, s upravenou váženou průměrnou cenou ze závodu u obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie výrobním odvětvím Unie, jež byla rovněž stanovena pro účely výpočtů v souvislosti s cenovým podbízením. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

         7.2.   Prozatímní opatření

               (125)

               Měla by být uložena prozatímní antidumpingová opatření na dovoz acesulfamu draselného pocházejícího z ČLR a acesulfamu draselného pocházejícího z ČLR obsaženého v některých přípravcích a/nebo směsích podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise provedla srovnání rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy.

               (126)

               Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

                           Společnost

                           Dumpingové rozpětí

                           Rozpětí újmy

                           Prozatímní antidumpingové clo

                           Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

                           97,8 %

                           87,7 %

                           87,7 %

                           Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

                           89,1 %

                           76,6 %

                           76,6 %

                           Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

                           37,4 %

                           23,1 %

                           23,1 %

                           Všechny ostatní společnosti

                           97,8 %

                           87,7 %

                           87,7 %

               (127)

               Jelikož by se však antidumpingové clo mělo použít i na všechny přípravky a/nebo směsi, které obsahují Ace-K, je pro účely uplatňování cla celními orgány Unie vhodnější vyjádřit toto clo jako pevnou částku v EUR/kg čisté hmotnosti a používat je na čistý dovezený Ace-K nebo na podíl Ace-K v přípravku a/nebo směsném výrobku.

               (128)

               Sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Odrážejí proto situaci zjištěnou během tohoto šetření, pokud jde o tyto společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a vyráběného konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla použít celní sazba použitelná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

               (129)

               Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (3). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že daná změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               (130)

               Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi těmito celními sazbami hrozí, je nutno přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování jednotlivých antidumpingových cel. Společnosti, na něž se vztahují antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí vyhovovat požadavkům stanoveným v příloze I. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, by se mělo použít antidumpingové clo použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

               (131)

               Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingového cla, antidumpingové clo pro všechny ostatní společnosti by se nemělo vztahovat pouze na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

         8.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               (132)

               V zájmu řádné správy mohou zúčastněné strany ve stanovené lhůtě předložit písemné připomínky a/nebo požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               (133)

               Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo na dovoz acesulfamu draselného (draselná sůl 3,4-dihydro-6-methyl-1,2,3-oxathiazin-4-on-2,2-dioxidu; č. CAS 55589-62-3) pocházejícího z Čínské lidové republiky, jakož i acesulfamu draselného pocházejícího z Čínské lidové republiky obsaženého v některých přípravcích a/nebo směsích, v současnosti kódů KN ex 2106 90 92, ex 2106 90 98, ex 2934 99 90 (kód TARIC 2934999021), ex 3824 90 92, ex 3824 90 93 a ex 3824 90 96.
   2.   Sazby prozatímního antidumpingového cla použitelné na výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi činí:

               Společnost

               Sazba prozatímního cla – v EUR/kg čisté váhy

               Doplňkový kód TARIC

               Anhui Jinhe Industrial Co., Ltd.

               3,19

               C046

               Suzhou Hope Technology Co., Ltd.

               3,15

               C047

               Anhui Vitasweet Food Ingredient Co., Ltd.

               1,23

               C048

               Všechny ostatní společnosti

               3,19

               C999

               Všechny společnosti deklarující přípravky a/nebo směsi neobsahující acesulfam draselný pocházející z Čínské lidové republiky

               0

               C045

         3.   Antidumpingové clo pro acesulfam draselný obsažený v přípravcích a/nebo směsích se použije úměrně k podílu celkového hmotnostního obsahu acesulfamu draselného v přípravcích a/nebo směsích.
   4.   Uplatnění individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze I, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se clo použitelné na všechny ostatní společnosti.
   5.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
   6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
   Článek 2
   Při předložení celního prohlášení s návrhem na propuštění do volného oběhu celnímu orgánu členského státu v případech, kdy acesulfam draselný pochází z jiné země, než je země původu přípravků a/nebo směsí, v nichž je obsažen, předloží dovozce prohlášení o původu vydané konečným výrobcem těchto přípravků a/nebo směsí v souladu s ustanoveními přílohy II.
   Článek 3
   1.   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

               (a)

               požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

               (b)

               předložit Komisi své písemné připomínky; a

               (c)

               požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         2.   Strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 1225/2009 se mohou vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. května 2015.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. C 297, 4.9.2014, s. 2.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170/Wetstraat 170, 1040 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË.

      PŘÍLOHA I
      V platné obchodní faktuře podle čl. 1 odst. 4 musí být uvedeny tyto informace:

                  (1)

                  Jméno a funkce odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

                  (2)

                  Toto prohlášení: „Já, níže podepsaný, stvrzuji, že acesulfam draselný (Ace-K) prodávaný na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, byl vyroben společností (název a adresa společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a pravdivé.“

                  (3)

                  Datum a podpis odpovědného pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

      PŘÍLOHA II

         Prohlášení o původu

      Prodejce: [uveďte celé jméno a úplnou adresu prodejce přípravků a/nebo směsí obsahujících acesulfam draselný]
      Číslo a datum obchodní faktury:

                  Balení č.

                  Popis přípravku a/nebo směsi obsahující acesulfam draselný

                  Množství (v kg) acesulfamu draselného obsažené v produktu

                  Země původu acesulfamu draselného

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  (4)

            Výrobce: [uveďte celé jméno a úplnou adresu konečného výrobce přípravků a/nebo směsí obsahujících acesulfam draselný, pokud výrobce není totožný s prodejcem]
      Výrobce tohoto zboží prohlašuje:

                  —

                  že původ uvedený ve sloupci 4 pro zboží popsané ve sloupci 2 tohoto prohlášení byl stanoven v souladu s ustanoveními článků 23 a 24 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (1),

                  —

                  že je ochoten plně spolupracovat s Komisí Evropské unie nebo celními orgány dovážejícího členského státu při ověřování správnosti tohoto prohlášení.

                  Datum

                  (Podpis)

                  (Razítko podepisujícího výrobce)

                  (Jméno a funkce osoby zmocněné k podpisu)

         (1)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2016/1893 ze dne 27. října 2016, kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii

text:
               28.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 293/25

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2016/1893
   ze dne 27. října 2016,
   kterým se provádí nařízení (EU) č. 36/2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EU) č. 36/2012 ze dne 18. ledna 2012 o omezujících opatřeních vzhledem k situaci v Sýrii a o zrušení nařízení (EU) č. 442/2011 (1), a zejména na čl. 32 odst. 1 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 18. ledna 2012 přijala Rada nařízení (EU) č. 36/2012.

               (2)

               Vzhledem k závažnosti situace v Sýrii by mělo být na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 zařazeno dalších deset osob.

               (3)

               Příloha II nařízení (EU) č. 36/2012 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha II nařízení (EU) č. 36/2012 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. října 2016.

            Za Radu

            předseda

         M. LAJČÁK

      (1)  Úř. věst. L 16, 19.1.2012, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů obsažený v příloze II nařízení (EU) č. 36/2012 se doplňují níže uvedené osoby.

         Seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů podle článku 14, čl. 15 odst. 1 písm. a) a odst. 1a

                  A.

                  Osoby

                     Jméno

                     Identifikační údaje

                     Odůvodnění

                     Datum zařazení na seznam

                     „207.

                     Adib Salameh
                     (také znám jako Adib Salamah; Adib Salama; Adib Salame; Mohammed Adib Salameh; Adib Nimr Salameh)
                     ()

                     Pozice: zástupce ředitele na ředitelství zpravodajské služby letectva v Damašku;

                     Příslušník syrských bezpečnostních a zpravodajských služeb, ve funkci po květnu 2011; zástupce ředitele na ředitelství zpravodajské služby letectva v Damašku; bývalý velitel zpravodajské služby letectva v Aleppu;
                     příslušník syrských ozbrojených sil v hodnosti „plukovníka“ a v rovnocenné či vyšší hodnosti, ve funkci po květnu 2011; má hodnost generálmajora.
                     Nese odpovědnost za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu v Sýrii, neboť plánoval vojenské útoky v Aleppu a byl do nich zapojen a uplatňoval svoji pravomoc při zatýkání a zadržování civilních obyvatel.

                     28.10.2016

                     208.

                     Adnan Aboud Hilweh
                     (také znám jako Adnan Aboud Helweh; Adnan Aboud)
                     ()

                     Pozice: brigádní generál.

                     Má hodnost brigádního generála 155. a 157. brigády syrské armády, ve funkci po květnu 2011.
                     Jako brigádní generál 155. a 157. brigády je odpovědný za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu v Sýrii, mimo jiné vzhledem k tomu, že je odpovědný za nasazení a použití raket a chemických zbraní v civilních oblastech v roce 2013 a že se podílel na zadržení velkého počtu osob.

                     28.10.2016

                     209.

                     Jawdat Salbi Mawas
                     (také znám jako Jawdat Salibi Mawwas; Jawdat Salibi Mawwaz)
                     ()

                     Pozice: generálmajor.

                     Má hodnost generálmajora, je vyšším důstojníkem na syrském útvaru dělostřelectva a raket syrských ozbrojených sil, ve funkci po květnu 2011.
                     Jakožto vyšší důstojník syrského útvaru dělostřelectva a raket je odpovědný za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu, včetně používání raket a chemických zbraní brigádami pod jeho velením v oblastech hustě osídlených civilním obyvatelstvem v damašském předměstí Ghúta v roce 2013.

                     28.10.2016

                     210.

                     Tahir Hamid Khalil
                     (také znám jako Tahir Hamid Khali; Khalil Tahir Hamid)
                     ()

                     Pozice: generálmajor.

                     Má hodnost generálmajora, zastává funkci náčelníka syrského útvaru dělostřelectva a raket syrských ozbrojených sil, ve funkci po květnu 2011.
                     Jakožto vyšší důstojník syrského útvaru dělostřelectva a raket je odpovědný za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu, včetně nasazení raket a chemických zbraní brigádami pod jeho velením v oblastech hustě osídlených civilním obyvatelstvem v damašském předměstí Ghúta v roce 2013.

                     28.10.2016

                     211.

                     Hilal Hilal
                     (také znám jako Hilal al-Hilal)
                     ()

                     datum narození: 1966

                     Člen milicí spolupracujících s režimem známých jako „Kataeb al-Baas“ (milice strany Baas). Podporuje režim v rámci své role související s náborem a organizací milicí strany Baas.

                     28.10.2016

                     212.

                     Ammar Al-Sharif
                     (také znám jako Amar Al-Sharif; Amar Al-Charif; Ammar Sharif; Ammar Charif; Ammar al Shareef; Ammar Sherif; Ammar Medhat Sherif)
                     ()

                     Přední syrský podnikatel působící v Sýrii, činný v odvětví bankovnictví, pojišťovnictví a pohostinství. Zakládající partner banky Byblos Bank Syria, významný akcionář společnosti Unlimited Hospitality Ltd a člen správní rady pojišťoven Solidarity Alliance Insurance Company a Al-Aqueelah Takaful Insurance Company.

                     28.10.2016

                     213.

                     Bishr al-Sabban
                     (také znám jako Mohammed Bishr Al-Sabban; Bishr Mazin Al-Sabban)
                     ()

                     Guvernér Damašku, jmenován Bašárem Asadem, s nímž je spojen. Podporuje syrský režim a je odpovědný za násilné represe proti civilnímu obyvatelstvu v Sýrii, mimo jiné používá diskriminační praktiky vůči sunnitským komunitám na území hlavního města.

                     28.10.2016

                     214.

                     Ahmad Sheik Abdul-Qader
                     (také znám jako Ahmad Sheikh Abdul Qadir; Ahmad al-Sheik Abdulquader)
                     ()

                     Guvernér Kunejtry, jmenován Bašárem Asadem, s nímž je spojen. Bývalý guvernér Lázikíje. Podporuje syrský režim a má z něj prospěch, mimo jiné veřejně podporuje syrské ozbrojené síly a prorežimní milice.

                     28.10.2016

                     215.

                     Dr. Ghassan Omar Khalaf
                     ()

                     Guvernér Hamy, kterého jmenoval Bašár Asad, s nímž je spojen. Rovněž podporuje syrský režim a má z něj prospěch. Ghassan Omar Khalaf je úzce spojen se členy milicí spolupracujících s režimem a působících v Hamě, které jsou známy jako Hamská brigáda.

                     28.10.2016

                     216.

                     Khayr al-Din al-Sayyed
                     (také znám jako Khayr al-Din Abdul-Sattar al-Sayyed; Mohamed Khair al-Sayyed; Kheredden al-Sayyed; Khairuddin as-Sayyed; Khaireddin al-Sayyed; Kheir Eddin al-Sayyed; Kheir Eddib Asayed)
                     ()

                     Guvernér Idlibu, jmenovaný Bašárem Asadem, s nímž je spojen. Podporuje syrský režim a má z něj prospěch, mimo jiné poskytuje podporu syrským ozbrojeným silám a prorežimním milicím. Spojen s ministrem pro Awqaf působícím v rámci režimu, Dr. Mohammadem Abdul-Sattarem al-Sayyedem, který je jeho bratr.

                     28.10.2016“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1932 ze dne 23. října 2017, kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 412/2013 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky

text:
               24.10.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 273/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/1932
   ze dne 23. října 2017,
   kterým se mění prováděcí nařízení Rady (EU) č. 412/2013 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   PLATNÁ OPATŘENÍ

               (1)

               Prováděcím nařízením Rady (ES) č. 412/2013 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila Rada konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ či „dotčená země“). Při šetření, které vedlo k výše uvedenému nařízení, bylo posuzováno období od 1. ledna 2011 do 31. prosince 2011 (dále jen „původní šetření“).

         2.   SOUČASNÉ ŠETŘENÍ

   2.1.   Postup

               (2)

               V návaznosti na žádost společnosti Kyocera Fineceramics Group (dále jen „žadatel“ či „Kyocera“) Komise zveřejněním oznámení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) v Úředním věstníku Evropské unie zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 původního nařízení částečný prozatímní přezkum. Tato skupina zahrnuje i společnost Dongguan Shilong Kyocera Co. Ltd., vyvážejícího výrobce z ČLR. Přezkum se omezil na posouzení definice výrobku s cílem objasnit, zda určité typy výrobku (tj. keramické kráječe, keramická struhadla, keramické nůžky, keramické škrabky, keramické brousky a keramické mlýnky na kávu, neboli společně „dotčené typy výrobku“) spadají do oblasti působnosti antidumpingových opatření platných pro dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní pocházejícího z dotčené země.

               (3)

               Komise o zahájení řízení oficiálně vyrozuměla všechny strany, které spolupracovaly při původním šetření, jakož i orgány ČLR. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (4)

               Komise zaslala žadateli dotazník. Dále byly strany, které spolupracovaly při původním šetření, požádány o vyjádření ohledně veškerých rozdílů v základních fyzikálních, technických a chemických vlastnostech, výrobním procesu, konečném použití a jiných aspektech (pokud existují) mezi výrobkem, který je předmětem přezkumu, definovaným v 8. bodě odůvodnění, a dotčenými typy výrobku.

               (5)

               Kyocera předložila odpovědi na dotazník a připomínky k obsahu přezkumu. Jeden italský distributor uvedl, že dotčené typy výrobku představují jen velmi malou část jeho sortimentu. 18 společností (dva dovozci v Itálii a 16 společností v ČLR) odpovědělo, že se dotčenými typy výrobku nezabývají. Žadatel v původním šetření se přihlásil, avšak neposkytl žádné vyjádření.

               (6)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné pro posouzení případné potřeby objasnit/změnit rozsah stávajících antidumpingových opatření.

               (7)

               Všechny zúčastněné strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo dosaženo aktuálních závěrů. V souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení byla stranám rovněž poskytnuta lhůta, v níž mohly vznést k poskytnutým informacím připomínky. Kromě žadatele (který text uvítal) nepředložila žádná ze stran žádné ústní ani písemné připomínky.

         2.2.   Výrobek, který je předmětem přezkumu

               (8)

               Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je dotčený výrobek definovaný v původním nařízení, tj. keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní, s výjimkou keramických nožů, keramických mlýnků na přísady a koření a jejich keramických mlecích částí, keramických škrabek, keramických brousků nožů a kordieritových keramických kamenů používaných pro pečení pizzy nebo chleba (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“), v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 a ex 6912 00 29 (kódy TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 a 6912002910), pocházející z Čínské lidové republiky.

         2.3.   Výsledky šetření

   2.3.1.   Úvod a metodika

               (9)

               S ohledem na příslušné statistické údaje uvedené v čl. 14 odst. 6 základního nařízení přichází na trh Unie každý rok přibližně 350 000 tun čínského keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní.

               (10)

               Podle Kyocery jsou výrobní proces, konečné užití, design a fyzikální vlastnosti dotčených typů výrobku a výrobku, který je předmětem přezkumu, odlišné. Kyocera proto tvrdila, že z antidumpingových opatření by měly být vyňaty rovněž dotčené typy výrobku, stejně jako to bylo v původním šetření potvrzeno u keramických nožů a dalších typů výrobku.

               (11)

               Ani spolupracující výrobci v Unii a v ČLR zařazení během původního šetření do vzorku, ani výrobce ve srovnatelné zemi (Brazílii) dotyčné typy výrobku nevyráběli, vzhledem k jejich odlišným výrobním postupům a/nebo produktovým katalogům. Toto zjištění bylo dále podpořeno vyjádřením 16 společností (vyvážejících výrobců dotčeného výrobku v ČLR spolupracujících při původním šetření) a dvou dovozců v Itálii uvedených v 5. bodě odůvodnění. Údaje a informace použité a předložené v rámci původního nařízení tudíž nezahrnovaly žádné údaje týkající se dotčených typů výrobku.

               (12)

               Komise zkoumala, zda se dotčené typy výrobku liší od jiných druhů keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, jež je v současné době předmětem daných opatření, na základě jejich i) fyzikálních, technických a chemických vlastností, ii) výrobního procesu a iii) obvyklého konečného použití a zaměnitelnosti.

         2.3.2.   Základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti

               (13)

               Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní definované v původním nařízení je vyrobeno z „tradiční keramiky“, tj. z porcelánu, běžné keramiky, kameniny, póroviny či jemné keramiky nebo z jiných materiálů, které mu dávají pevnost přibližně 1 000 kg/m2 – 1 200 kg/m2.

               (14)

               Dotčené typy výrobku zahrnují pracovní část (k řezání, mletí nebo broušení) a obslužnou část (k manipulaci s pracovní částí). Pracovní část je vyrobena z technické keramiky.

               (15)

               Technická keramika se zhotovuje pokročilou technologií, takže je vhodná jako průmyslový materiál. Je odolná vůči žáru a opotřebení a má výborné izolační vlastnosti. Její pevnost je přibližně 10 000 kg/m2 – 12 000 kg/m2.

               (16)

               Hlavními surovinami pro tradiční keramiku jsou nerosty jako kaolin, živec a křemen. Hlavní surovinou pro technickou keramiku je buď oxid zirkoničitý, nebo oxid hlinitý.

               (17)

               Keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní definované v původním nařízení zahrnuje vzhledem k jeho specifickému designu a fyzikálním vlastnostem především výrobky určené k uchovávání potravin. Dotčené typy výrobku jsou vzhledem k jejich specifickému designu a fyzikálním vlastnostem (tvar a pevnost) určeny k různému řezání (částí) potravin, např. i mletím nebo, jako je tomu v případě keramických brousků, k ostření určitého náčiní.

         2.3.3.   Výrobní proces

               (18)

               Při přezkumném šetření bylo zjištěno, že výrobní linky používané pro výrobu tradiční keramiky nejsou vhodné k výrobě technické keramiky. V rámci výrobního postupu tradiční keramiky se obvykle přidává do suroviny voda k výrobě jílu nebo hlíny, následuje tvarování a následně vypálení v konvenční vápenné peci při teplotě 1 000–1 250 °C. Naproti tomu pracovní část dotčených typů výrobku se vyrábí tak, že se čistý keramický prášek umístí do formy, která se poté vystaví vysokému tlaku, aby se prášek v požadovaném tvaru zpevnil. Materiál je pak vypálen a sintrován ve vápenné peci za přesně regulované teploty (teplota při vypalování je 1 400 °C).

         2.3.4.   Obvyklé konečné použití a zaměnitelnost

               (19)

               Jak je zdůrazněno v 17. bodě odůvodnění, dotčené typy výrobku neslouží k uchovávání potravin, což je typické konečné použití dotčeného výrobku definovaného v původním nařízení.

               (20)

               Při přezkumném šetření se ukázalo, že žádnou z kategorií výrobku, který je předmětem přezkumu, nelze zaměňovat s dotčenými typy výrobku.

         2.4.   Závěr týkající se definice výrobku

               (21)

               Při přezkumném šetření se zjistilo, že vzhledem k odlišným fyzikálním, technickým a chemickým vlastnostem, konečnému použití a výrobnímu procesu nespadají dotčené typy výrobku do definice výrobku, na který se vztahují platná antidumpingová opatření.

               (22)

               Považuje se proto za vhodné objasnit, že keramické kráječe, keramická struhadla, keramické nůžky, keramické škrabky, keramické brousky a keramické mlýnky na kávu nespadají do definice výrobku, který podléhá antidumpingovým opatřením.

               (23)

               Vzhledem k výše uvedenému se považuje za vhodné původní nařízení změnit za účelem objasnění definice výrobku.

               (24)

               Zúčastněné strany byly o závěrech přezkumného šetření informovány.

         2.5.   Zpětná působnost

               (25)

               V oznámení o zahájení přezkumu byly zúčastněné strany vyzvány, aby se vyjádřily k možnosti zpětné působnosti nařízení, které by mohlo vyplynout z tohoto přezkumu. Kromě žadatele k této otázce nepředložila vyjádření žádná strana.

               (26)

               Jelikož se stávající přezkumné šetření omezilo na objasnění definice výrobku a jelikož se na dotčené typy výrobku původní šetření a následné antidumpingové opatření nevztahovalo, považuje se za vhodné, aby byla zjištění tohoto přezkumu uplatňována ode dne vstupu původního nařízení v platnost, včetně dovozu výrobků podléhajících prozatímnímu clu od 16. listopadu 2012 do 16. května 2013. Komise neshledala žádný naléhavý důvod, který by uplatnění tohoto retroaktivního opatření bránil.

               (27)

               Proto by v případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 412/2013 ve znění tohoto nařízení, konečné antidumpingové clo, které bylo zaplaceno nebo zaúčtováno podle čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 412/2013, a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení mělo být vráceno nebo prominuto.

               (28)

               Žádost o vrácení nebo prominutí se podává u vnitrostátních celních orgánů v souladu s platnými celními předpisy.

               (29)

               Tímto přezkumem není dotčeno datum, k němuž nařízení (EU) č. 412/2013 pozbude platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (30)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   V článku 1 nařízení (EU) č. 412/2013 se odstavec 1 nahrazuje tímto:

      „1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní, v současnosti kódů KN ex 6911 10 00, ex 6912 00 21, ex 6912 00 23, ex 6912 00 25 a ex 6912 00 29 (kódy TARIC 6911100090, 6912002111, 6912002191, 6912002310, 6912002510 a 6912002910), pocházejícího z Čínské lidové republiky.
      Vyňaty jsou následující výrobky:

                  —

                  keramické mlýnky na přísady a koření a jejich keramické mlecí části,

                  —

                  keramické mlýnky na kávu,

                  —

                  keramické brousky nožů,

                  —

                  keramické brousky,

                  —

                  keramické kuchyňské náčiní k řezání, mletí, strouhání, plátkování, škrábání a loupání a

                  —

                  kordieritové keramické kameny používané pro pečení pizzy nebo chleba.“

   Článek 2
   V případě zboží, na které se nevztahuje čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 412/2013 ve znění tohoto nařízení, se vrátí nebo promine konečné antidumpingové clo zaplacené nebo zaúčtované podle čl. 1 odst. 1 nařízení (EU) č. 412/2013 v původním znění a prozatímní antidumpingové clo vybrané s konečnou platností podle článku 2 téhož nařízení.
   O vrácení nebo prominutí je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s příslušnými celními předpisy.
   V případě, že lhůta tří let stanovená v čl. 121 odst. 1 písm. a) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 (4) uplynula přede dnem nebo ke dni vyhlášení tohoto nařízení, nebo během šesti měsíců po tomto dni, prodlouží se o šest měsíců ode dne vyhlášení tohoto nařízení podle čl. 121 odst. 1 druhého pododstavce nařízení (EU) č. 952/2013.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se ode dne 16. listopadu 2012.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 23. října 2017.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Úř. věst. L 131, 15.5.2013, s. 1.

      (3)  Úř. věst. C 117, 12.4.2017, s. 12.

      (4)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 366/2012 ze dne 27. dubna 2012 , kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011, pokud jde o spouštěcí objemy pro dodatečná cla na okurky a třešně, s výjimkou višní

text:
               28.4.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 116/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 366/2012
   ze dne 27. dubna 2012,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011, pokud jde o spouštěcí objemy pro dodatečná cla na okurky a třešně, s výjimkou višní
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 143 písm. b) ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), stanoví dohled nad dovozem produktů uvedených v příloze XVIII uvedeného nařízení. Tento dohled je třeba vykonávat v souladu s pravidly stanovenými v článku 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (3).

               (2)

               Pro účely čl. 5 odst. 4 dohody o zemědělství (4) uzavřené během Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání a vzhledem k nejnovějším údajům za roky 2009, 2010 a 2011 je třeba přizpůsobit spouštěcí objemy pro dodatečná cla na okurky od 1. května 2012 a třešně s výjimkou višní od 21. května 2012.

               (3)

               Nařízení (EU) č. 543/2011 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

               (4)

               Vzhledem k tomu, že je nutné začít uplatňovat uvedené opatření co nejdříve poté, co budou k dispozici aktualizované údaje, je třeba, aby toto nařízení vstoupilo v platnost dnem vyhlášení.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha XVIII prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 se nahrazuje zněním uvedeným v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. dubna 2012.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 336, 23.12.1994, s. 22.

      PŘÍLOHA

            „PŘÍLOHA XVIII
            DODATEČNÁ DOVOZNÍ CLA: HLAVA IV KAPITOLA I ODDÍL 2
            Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, popis produktů se chápe pouze jako orientační. Působnost dodatečných cel je pro účely této přílohy určena působností kódů KN tak, jak existují v době přijetí tohoto nařízení.

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Popis

                        Období uplatnění

                        Spouštěcí objemy
                        (v tunách)

                        78.0015

                        0702 00 00

                        Rajčata

                        Od 1. října do 31. května

                        481 762

                        78.0020

                        Od 1. června do 30. září

                        44 251

                        78.0065

                        0707 00 05

                        Okurky salátové

                        Od 1. května do 31. října

                        13 402

                        78.0075

                        Od 1. listopadu do 30. dubna

                        18 306

                        78.0085

                        0709 91 00

                        Artyčoky

                        Od 1. listopadu do 30. června

                        11 620

                        78.0100

                        0709 93 10

                        Cukety

                        Od 1. ledna do 31. prosince

                        54 760

                        78.0110

                        0805 10 20

                        Pomeranče

                        Od 1. prosince do 31. května

                        292 760

                        78.0120

                        0805 20 10

                        Klementinky

                        Od 1. listopadu do konce února

                        85 392

                        78.0130

                        0805 20 30
                        0805 20 50
                        0805 20 70
                        0805 20 90

                        Mandarinky (včetně tangerinek a satsum), wilkingy a podobné citrusové hybridy

                        Od 1. listopadu do konce února

                        99 128

                        78.0155

                        0805 50 10

                        Citrony

                        Od 1. června do 31. prosince

                        340 920

                        78.0160

                        Od 1. ledna do 31. května

                        90 108

                        78.0170

                        0806 10 10

                        Stolní hrozny

                        Od 21. července do 20. listopadu

                        80 588

                        78.0175

                        0808 10 80

                        Jablka

                        Od 1. ledna do 31. srpna

                        701 247

                        78.0180

                        Od 1. září do 31. prosince

                        64 981

                        78.0220

                        0808 30 90

                        Hrušky

                        Od 1. ledna do 30. dubna

                        230 148

                        78.0235

                        Od 1. července do 31. prosince

                        35 573

                        78.0250

                        0809 10 00

                        Meruňky

                        Od 1. června do 31. července

                        5 794

                        78.0265

                        0809 29 00

                        Třešně, s výjimkou višní

                        Od 21. května do 10. srpna

                        59 061

                        78.0270

                        0809 30

                        Broskve, včetně nektarinek

                        Od 11. června do 30. září

                        5 613

                        78.0280

                        0809 40 05

                        Švestky

                        Od 11. června do 30. září

                        10 293“