title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1121 ze dne 29. července 2020 o získávání a sdílení uživatelských statistik a zpětné vazby od uživatelů o službách jednotné digitální brány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724 (Text s významem pro EHP)

text:
                  30.7.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 245/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1121
         ze dne 29. července 2020
         o získávání a sdílení uživatelských statistik a zpětné vazby od uživatelů o službách jednotné digitální brány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1724 ze dne 2. října 2018, kterým se zřizuje jednotná digitální brána pro poskytování přístupu k informacím, postupům a k asistenčním službám a službám pro řešení problémů a kterým se mění nařízení (EU) č. 1024/2012 (1), a zejména na čl. 24 odst. 4 a čl. 25 odst. 5 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Článek 24 nařízení (EU) 2018/1724 stanoví, že příslušné orgány členských států a Komise musí zajistit, aby byly získávány statistiky týkající se návštěv uživatelů jednotné digitální brány zřízené podle čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení (dále jen „brána“) a odkazů internetových stránek, na něž brána odkazuje. Dále stanoví, že příslušné orgány, poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů podle čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1724 a Komise musí shromažďovat a vyměňovat si souhrnný počet, původ a předmět žádostí o asistenční služby a služby pro řešení problémů a doby potřebné k odezvě.

                     (2)

                     Článek 25 nařízení (EU) 2018/1724 stanoví, že Komise musí uživatelům brány poskytnout nástroj pro zpětnou vazbu, který jim umožní se anonymně vyjádřit ke kvalitě a dostupnosti služeb poskytovaných prostřednictvím brány a informací jí zpřístupněných, a ke kvalitě a dostupnosti společného uživatelského rozhraní. Stanoví rovněž povinnost Komise zajistit, aby uživatelé měli k uvedenému nástroji přístup na všech odkazech internetových stránek, které jsou součástí brány. Stejná povinnost platí i pro příslušné orgány, pokud již není na jejich internetových stránkách k dispozici jiný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů s obdobnými funkcemi.

                     (3)

                     Metodika i pravidla pro získávání a sdílení uživatelských statistik a zpětné vazby od uživatelů jsou obsaženy v témže prováděcím aktu, neboť předmětné údaje budou získávány a zpřístupněny prostřednictvím společného ovládacího panelu a společného datového úložiště. Národní koordinátoři společně s Komisí budou tyto údaje využívat ke sledování toho, zda služby poskytované prostřednictvím brány splňují kvalitativní kritéria, a s cílem zlepšovat fungování jednotné digitální brány.

                     (4)

                     Aby bylo možné získávat uživatelské statistiky a zpětnou vazbu od uživatelů, které jsou srovnatelné a použitelné pro účely stanovené v nařízení (EU) 2018/1724, a usnadnit přiřazení údajů související službě, je třeba specifikovat kontextová data, která musí být zpřístupněna spolu s uživatelskými statistikami a zpětnou vazbou od uživatelů. Tato kontextová data by měla obsahovat URL a informace o obsahu příslušné internetové stránky. Poskytovatelé služeb by měli tyto informace zahrnout v podobě tagů do metadat internetových stránek nebo je vložit přímo do úložiště odkazů. Komise by měla používat nástroj, který bude informace z tagů na internetových stránkách automaticky vyhledávat. Za tímto účelem by informace z tagů měly být strukturovány a formátovány způsobem, který nástroj dokáže rozpoznat.

                     (5)

                     Aby se usnadnilo získávání statistik týkajících se návštěv uživatelů na internetových stránkách, na něž brána odkazuje, v souladu s článkem 24 nařízení (EU) 2018/1724, měly by tyto statistiky být získávány automaticky pomocí nástrojů pro webovou analýzu dat a měly by být automaticky a pravidelně předávány do společného datového úložiště.

                     (6)

                     V případech, kdy je kvůli zajištění interoperability mezi vnitrostátními řešeními v oblasti IKT a společnými IT nástroji zapotřebí dalších technických upřesnění, by je Komise měla poskytnout po konzultaci s koordinační skupinou pro bránu. Koordinační skupina pro bránu by měla projednat zvláštní operativní opatření potřebná pro získávání a předávání údajů od asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů, jakož i podrobné znění otázek obsažených v dotazníku zpětné vazby.

                     (7)

                     V příloze II nařízení (EU) 2018/1724 jsou uvedeny postupy, pro jejichž digitalizaci je v uvedeném nařízení stanovena pozdější lhůta, a to 12. prosince 2023. Z toho důvodu by uživatelské statistiky a zpětná vazba od uživatelů, které se těchto postupů týkají, měly být před 12. prosincem 2023 získávány pouze u těch internetových stránek, na nichž je zveřejněno vysvětlení daného postupu.

                     (8)

                     Podle nařízení (EU) 2018/1724 musí orgány místní samosprávy zpřístupnit informace, vysvětlení a pokyny k pozdější lhůtě, a to k 12. prosinci 2022. Z toho důvodu by se před 12. prosincem 2022 měly požadavky stanovené v tomto nařízení vztahovat pouze na internetové stránky na úrovni místní samosprávy, které byly úložišti odkazů oznámeny před touto lhůtou.

                     (9)

                     Vzhledem k tomu, že pro zpracování případů jsou používány různé systémy, mělo by být získávání statistických údajů kategorií uvedených v čl. 24 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1724 umožněno automatizovaným i ručním způsobem.

                     (10)

                     Účelem jednotné digitální brány je usnadnit občanům a podnikům výkon jejich práv na jednotném trhu tím, že budou mít zajištěn uživatelsky vstřícný přístup k informacím o právech a pravidlech platných pro přeshraniční činnosti. Aby bylo možné porozumět specifickým potřebám a zájmům přeshraničních uživatelů, měly by být získávány statistické údaje o tom, jak tito uživatelé využívají služby poskytované prostřednictvím brány, jako např. statistické údaje o zemích, odkud uživatelé navštěvují internetové stránky odkazované na bráně, a počet přeshraničních uživatelů, kteří se pro pomoc obracejí na asistenční služby a služby pro řešení problémů prostřednictvím brány.

                     (11)

                     Poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů, jak jsou vymezeny v tomto nařízení, by měli evidovat počet žádostí, které se týkají práv, povinností, pravidel a postupů stanovených v právních předpisech Unie a vnitrostátních právních předpisech platných pro uživatele, kteří vykonávají nebo chtějí vykonávat svá práva odvozená z práva Unie v oblasti vnitřního trhu, pokud jde o informační oblasti uvedené v příloze I nařízení (EU) 2018/1724. Pokud asistenční služba a služba pro řešení problémů obdrží žádosti, které nespadají do oblasti působnosti nařízení (EU) 2018/1724, měla by v co největší míře rozlišovat mezi takovými žádostmi a žádostmi, na které se uvedené nařízení vztahuje.

                     (12)

                     Pokud jsou v případě asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů statistické údaje na základě stávajícího práva Unie nebo ujednání s Komisí již shromažďovány, měli by poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů nebo správci sítě zajistit, aby statistické údaje, které mají být evidovány v souladu s nařízením (EU) 2018/1724, byly shromažďovány a předávány i do společného datového úložiště.

                     (13)

                     Poskytovatelé služeb by měli uživatelům umožnit zanechat svou zpětnou vazbu na všech internetových stránkách, které jsou součástí brány, bez ohledu na to, zda uživatelé dané stránky navštívili prostřednictvím odkazu na společném uživatelském rozhraní uvedeném v čl. 2 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1724, nebo prostřednictvím jakéhokoli internetového portálu či vyhledávače.

                     (14)

                     Aby byla zpětná vazba srovnatelná, jsou zapotřebí společná pravidla pro předávání zpětné vazby od uživatelů o službách poskytovaných prostřednictvím brány do společného datového úložiště. Kromě toho by poskytovatelé služeb měli buď zmapovat otázky a jejich hodnocení použité v jejich vlastním nástroji pro zpětnou vazbu od uživatelů a sladit je s otázkami a hodnoceními použitými ve společném nástroji pro zpětnou vazbu od uživatelů, nebo by tyto otázky a odpovědi použité ve vlastním nástroji měli dle potřeby upravit. Poskytovatelé služeb by neměli mít povinnost uvádět odkaz na dotazník zpětné vazby s podrobnými otázkami, pokud jejich alternativní nástroj pro zpětnou vazbu podobné otázky již obsahuje. V takových případech by rovněž měli tyto otázky zmapovat a upravit je podle otázek obsažených v podrobném dotazníku zpětné vazby, který je součástí společného nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů.

                     (15)

                     Uživatelé by měli mít možnost poskytnout zpětnou vazbu ohledně uživatelské přívětivosti informací o postupech a o snadnosti používání online postupů uvedených čl. 2 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) 2018/1724 a společného uživatelského rozhraní uvedeného v čl. 2 odst. 1 uvedeného nařízení. Poskytovatelé služeb by měli mít možnost zvolit si, kdy a kde nejlépe uživatele postupů k poskytnutí zpětné vazby vybídnou. Mohou se rozhodnout uvést odkaz na nástroj pro zpětnou vazbu na internetové stránce, kde lze postup zahájit, v potvrzení o přijetí žádosti, ve výstupu postupu, pokud se uživatelům zobrazí okamžitě po podání žádosti, nebo na internetové stránce s online informacemi o postupu. V případě, kdy jedna internetová stránka obsahuje dvě různé výzvy k poskytnutí zpětné vazby, a sice jednu týkající se kvality a dostupnosti daného postupu a druhou týkající se informací o daném postupu uvedených na příslušné internetové stránce, měl by být jasně vysvětlen účel obou výzev na tato různá témata, aby uživatel nebyl zmaten.

                     (16)

                     V případě asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů uvedených v příloze III a zmíněných v článku 7 nařízení (EU) 2018/1724 by měla být výzva k poskytnutí zpětné vazby zaslána uživatelům, kteří mohou být kontaktováni digitální cestou ihned po poskytnutí služby. Je-li povahou služby dáno, že aby bylo možné navržené řešení nebo poskytnutou radu uplatnit v praxi, musí uběhnout určitá doba, měla by mít daná služba možnost zaslat výzvu k poskytnutí zpětné vazby krátce poté, co byla získána konečná odpověď na žádost, neboť tak má uživatel možnost si ověřit, zda lze dané řešení nebo radu v praxi úspěšně uplatnit.

                     (17)

                     Součástí získávání a výměny uživatelských statistik a zpětné vazby od uživatelů podle tohoto nařízení by nemělo být zpracování osobních údajů (2) občanů a podniků využívajících služeb nabízených prostřednictvím brány. Společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů by měl uživatele varovat, aby v poli pro volný text neuváděli žádné osobní údaje.

                     (18)

                     Na společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů, propojovací službu umožňující předávání zpětné vazby od uživatelů, je-li použit alternativní nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů, a společné datové úložiště se vztahuje rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2017/46 (3).

                     (19)

                     Ustanovení čl. 24 odst. 1, 2 a 3 a čl. 25 odst. 1 až 4 nařízení (EU) 2018/1724 se použijí ode dne 12. prosince 2020, a proto by se požadavky stanovené v tomto nařízení měly rovněž použít od tohoto data.

                     (20)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro jednotnou digitální bránu,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            KAPITOLA I

            Obecná ustanovení

            Článek 1
            Definice
            Pro účely tohoto nařízení se použijí tyto definice:

                        1)

                        „společným nástrojem pro zpětnou vazbu od uživatelů“ se rozumí nástroj pro zpětnou vazbu poskytnutý Komisí podle čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1724;

                        2)

                        „alternativním nástrojem pro zpětnou vazbu od uživatelů“ se rozumí jakýkoli jiný nástroj pro zpětnou vazbu, který má obdobné funkce jako společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů a je k dispozici na internetových stránkách příslušného orgánu za účelem sledování kvality služeb, jak je uvedeno v čl. 25 odst. 4 nařízení (EU) 2018/1724, nebo je k dispozici uživatelům asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů uvedených v příloze III a zmíněných v článku 7 nařízení (EU) 2018/1724;

                        3)

                        „společným ovládacím panelem“ se rozumí rozhraní umožňující poskytovatelům služeb přístup k provozním funkcím brány, včetně přístupu k úložišti odkazů, jak je vymezeno v článku 19 nařízení (EU) 2018/1724;

                        4)

                        „společným datovým úložištěm“ se rozumí nástroj pro správu údajů, který je propojený se společným ovládacím panelem a umožňuje shromažďování, uchovávání, sdílení, analýzu a zobrazování uživatelských statistik a zpětné vazby od uživatelů, jež byly získány v souladu s články 24 a 25 nařízení (EU) 2018/1724;

                        5)

                        „poskytovateli služeb“ se rozumí všechny z těchto kategorií:

                                    a)

                                    příslušné orgány ve smyslu čl. 3 bodu 4 nařízení (EU) 2018/1724;

                                    b)

                                    Komise a orgány, instituce a jiné subjekty Unie poskytující informace, postupy a asistenční služby nebo služby pro řešení problémů, na něž se vztahuje nařízení (EU) 2018/1724;

                                    c)

                                    poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů podle čl. 7 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1724;

                        6)

                        „správcem sítě“ se rozumí Komise a orgány, instituce a jiné subjekty Unie nebo subjekt odpovědný za koordinaci činnosti asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů, který plní podobné úkoly ve všech členských státech nebo ve většině z nich.

            Článek 2
            Kontextová data

               1.   Spolu s uživatelskými statistikami a zpětnou vazbou od uživatelů, které se týkají internetových stránek obsahujících předmětné informace a propojených s bránou, předávají poskytovatelé služeb také URL internetových stránek, jichž se uživatelské statistiky nebo zpětná vazba od uživatelů týkají.

               2.   Poskytovatelé služeb zajistí, aby kontextová data včetně popisných prvků umožňujících identifikaci obsahu internetových stránek, k nimž se URL vztahuje, byla poskytována takto:

                           a)

                           jako součást metadat všech stránek, které jsou součástí brány, se strukturou a ve formátu, které dokáže rozpoznat nástroj uvedený v odstavci 4, nebo

                           b)

                           přímo do úložiště odkazů s příslušnou URL.

               3.   Popisné prvky uvedené v odstavci 2 sestávají z těchto ukazatelů, které se přiřadí jednotlivým druhům stránek uvedeným v příloze I:

                           a)

                           členský stát;

                           b)

                           regionální nebo místní ukazatel, pokud poskytnuté informace mají pouze regionální nebo místní platnost;

                           c)

                           jazyk, ve kterém jsou informace na stránce uvedeny;

                           d)

                           označení, že stránka je součástí brány;

                           e)

                           druh služby nebo služeb, které stránka poskytuje: informace, postup nebo asistenční služba a služba pro řešení problémů;

                           f)

                           údaj, o které z témat uvedených v příloze I nařízení (EU) 2018/1724 nebo o kterou asistenční službu a službu pro řešení problémů uvedených v příloze III uvedeného nařízení nebo zahrnutých do brány v souladu s článkem 7 uvedeného nařízení se jedná.

               4.   Komise poskytne nástroj, který vyhledává informace z tagů přímo na internetových stránkách, které jsou součástí brány, za účelem jejich uložení do společného datového úložiště spolu s příslušnými URL.

            KAPITOLA II

            Statistické údaje

            Článek 3
            Shromažďování a předávání statistických údajů týkajících se informačních služeb

               1.   Všichni poskytovatelé služeb musí u všech internetových stránek poskytujících informace o pravidlech a povinnostech, o postupech a o asistenčních službách a službách pro řešení problémů, jež jsou součástí brány a za které jsou odpovědní, shromažďovat a předávat údaje o počtu zobrazení stránek během vykazovaného období v členění podle:

                           a)

                           zemí, odkud uživatelé internetovou stránku navštěvují;

                           b)

                           druhu zařízení použitého k návštěvě internetové stránky.

               2.   Poskytovatelé služeb zajistí, aby nástroj pro webovou analýzu dat používaný ke shromažďování statistických údajů uvedených v odstavci 1 splňoval technické požadavky na interoperabilitu uvedené v příloze II s cílem umožnit automatické předávání statistických údajů do společného datového úložiště.

               3.   Poskytovatelé služeb předávají statistické údaje uvedené v odstavci 1 spolu s URL internetových stránek, ke kterým se statistické údaje vztahují, do společného datového úložiště jednou měsíčně prostřednictvím aplikačního programovacího rozhraní vyvinutého Komisí.

               4.   Poskytovatel služeb, který učinil pokus předat statistické údaje do společného datového úložiště podle odstavce 3, obdrží automatické potvrzení úspěšného předání, nebo upozornění v případě, že předání nebylo úspěšné.

            Článek 4
            Shromažďování, agregace a předávání statistických údajů týkajících se asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů

               1.   Pro účely této kapitoly se žádostí o asistenční službu a službu pro řešení problémů rozumí jakákoli žádost podaná prostřednictvím online formuláře, e-mailu nebo jakéhokoli jiného komunikačního prostředku. Pokud poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů nebo správci sítě usoudí, že není proveditelné zahrnout statistické údaje o žádostech obdržených prostřednictvím telefonních hovorů, online chatů nebo osobních návštěv, informují o tom Komisi.

               2.   Poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů nebo správci sítě sdělují počet žádostí společnému datovému úložišti v členění na žádosti:

                           a)

                           od občanů nebo podniků;

                           b)

                           od uživatelů v přeshraniční situaci nebo od uživatelů ve vnitrostátní situaci.

                     V případě, kdy je služba poskytována pouze jedné z kategorií uživatelů uvedených v písmenech a) a b), rozdělení žádostí na tyto dvě různé kategorie se neuplatní.

               3.   Pro účely odst. 2 písm. b) se uživatelem v přeshraniční situaci rozumí uživatel v situaci, která se neomezuje ve všech ohledech na jediný členský stát.

               4.   Pro účely shromažďování statistických údajů o předmětu konkrétních podaných žádostí poskytne poskytovatel asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů nebo správce sítě Komisi před zahrnutím dané služby do brány seznam kategorií předmětů žádostí.

               5.   Doba odezvy se počítá od obdržení žádosti do poskytnutí konečné odpovědi nebo uzavření případu, a to na stejném základě jako použitelné lhůty, jež je třeba dodržet, nebo průměrná či odhadovaná doba potřebná k poskytnutí služby, jak je uvedeno v čl. 11 odst. 1 písm. d) nařízení (EU) 2018/1724.

               6.   Doba odezvy se počítá v kalendářních dnech jako průměrná délka dob odezvy za období šesti měsíců.

               7.   Statistické údaje se shromažďují a agregují na úrovni každého jednotlivého poskytovatele asistenční služby a služby pro řešení problémů a obsahují údaj o tom, o který členský stát se u daného poskytovatele služby jedná. Ještě než je daná služba zahrnuta do brány, dohodne se Komise s poskytovatelem asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů nebo správcem sítě na způsobech předávání statistických údajů do společného datového úložiště.

               8.   Poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů nebo správci sítě předávají agregované statistiky dvakrát ročně. Agregované statistiky za období od 1. ledna do 30. června se předávají do 31. srpna a za období od 1. července do 31. prosince se předávají do 28. února následujícího roku, není-li s Komisí dohodnuto jinak.

            Článek 5
            Přístup ke statistickým údajům a jejich ukládání

               1.   Statistické údaje agregované a předané v souladu s touto kapitolou se uchovávají ve společném datovém úložišti nejvýše po dobu tří let ode dne předání. Po uplynutí této doby se automaticky vymažou.
               Vymazání se nevztahuje na údaje, které byly zpřístupněny veřejnosti v souladu s čl. 24 odst. 3 poslední větou nařízení (EU) 2018/1724.

               2.   Komise zajistí, aby společný ovládací panel umožňoval národním koordinátorům, poskytovatelům služeb a Komisi:

                           a)

                           vyhledávat, třídit a filtrovat údaje;

                           b)

                           zobrazit údaje v grafech a diagramech;

                           c)

                           extrahovat údaje v podobě zpráv a stahovat je.

            KAPITOLA III

            Zpětná vazba od uživatelů

            Článek 6
            Funkce společného nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů

               1.   Společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů uvedený v čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1724 zahrnuje tyto prvky:

                           a)

                           otázky k vyžádání zpětné vazby od uživatelů, uživatelská ohodnocení a pole pro volný text, které jsou relevantní pro internetové stránky s informacemi, postupy a asistenčními službami a službami pro řešení problémů uvedenými v příloze III;

                           b)

                           dotazníky s podrobnými otázkami týkajícími se kvality informací, online postupů a asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů, k jejichž zodpovězení má být uživatel vyzván, jakmile odešle první zpětnou vazbu;

                           c)

                           automatické předávání zpětné vazby od uživatelů do společného datového úložiště;

                           d)

                           zaznamenávání a předávání URL internetových stránek, jichž se zpětná vazba od uživatelů týká, spolu se zpětnou vazbu od uživatelů.

               2.   Pokud jde o získávání zpětné vazby od uživatelů týkající se informací a postupů, musí mít poskytovatelé služeb možnost vybrat si mezi verzí společného nástroje pro zpětnou vazbu, která má pole pro volný text, a verzí, které je nemá.

               3.   Komise zajistí, aby společný ovládací panel zasílal všem poskytovatelům služeb, kteří používají společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů, e-mailem pravidelnou připomínku, že zpětná vazba od uživatelů týkající se jejich služeb je na společném ovládacím panelu k dispozici k nahlédnutí.

               4.   Komise zajistí, aby společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů byl k dispozici ve všech úředních jazycích Unie.

            Článek 7
            Funkce alternativních nástrojů pro zpětnou vazbu od uživatelů

               1.   Alternativní nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů používané poskytovateli služeb zahrnují:

                           a)

                           obdobné otázky a systém hodnocení, který zajišťuje výsledky srovnatelné se systémem používaným ve společném nástroji pro zpětnou vazbu od uživatelů, a v případě asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů pole pro volný text umožňující uživatelům uvést komentáře v podobě volného textu;

                           b)

                           odkazy na dotazníky, které jsou součástí společného nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů, podle druhu služby;

                           c)

                           mechanismus poskytnutý Komisí, který umožňuje předávání údajů zpětné vazby spolu s URL internetových stránek, jichž se zpětná vazba týká, do společného datového úložiště.

                     Pokud jde o získávání zpětné vazby od uživatelů týkající se informací a postupů, musí mít poskytovatelé služeb možnost vybrat si, zda zahrnou i pole pro volný text, nebo nikoli.

               2.   Jakmile uživatel odešle odpovědi na otázky zmíněné v odst. 1 písm. a), obdrží potvrzení obsahující výzvu, aby po kliknutí na odkaz zmíněný v odst. 1 písm. b) poskytl podrobnější komentáře. Kliknutím na odkaz se uživateli otevře stránka společného nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů obsahující dotazník týkající se splnění požadavků na kvalitu stanovených v nařízení (EU) 2018/1724.

               3.   Ustanovení odst. 1 písm. b) a odstavce 2 se nepoužijí, pokud poskytovatel služeb již získává zpětnou vazbu týkající se otázek, které jsou podobné otázkám obsaženým v dotazníku.

            Článek 8
            Získávání zpětné vazby od uživatelů o online postupech
            Poskytovatelé služeb začlení společný nebo alternativní nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů takovým způsobem, aby uživatelé mohli snadno poskytnout zpětnou vazbu buď po podání žádosti, nebo v případě, že se nakonec rozhodnou žádost nepodat.

            Článek 9
            Získávání zpětné vazby od uživatelů asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů
            Poskytovatelé asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů zajistí, aby uživatelé jejich služeb, kteří mohou být kontaktováni digitální cestou, obdrželi výzvu k poskytnutí zpětné vazby o využité službě, která se odešle buď společně s konečnou odpovědí poskytovatele asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů, nebo krátce poté, avšak nejpozději do deseti pracovních dnů.

            Článek 10
            Předávání zpětné vazby od uživatelů

               1.   Veškerá zpětná vazba, kterou uživatelé poskytli prostřednictvím společného nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů, musí být okamžitě poté, co ji uživatelé odeslali, automaticky předána společně s odkazy URL zmíněnými v článku 2 do společného datového úložiště.

               2.   Poskytovatelé služeb, kteří zpětnou vazbu získávají pomocí alternativního nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů, použijí mechanismus uvedený v čl. 7 odst. 1 písm. c) a musí splnit technické požadavky na interoperabilitu stanovené v příloze II, aby bylo možné zpětnou vazbu od uživatelů předat okamžitě poté, co ji uživatelé poskytnou, a to současně příjemcům zpětné vazby od uživatelů na vnitrostátní úrovni a do společného datového úložiště.
               Alternativně předají asynchronně, hromadně veškerou zpětnou vazbu poskytnutou během kalendářního měsíce, a to do pěti pracovních dnů od konce daného kalendářního měsíce.

               3.   Poskytovatelé služeb, kteří používají alternativní nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů, zajistí, aby:

                           a)

                           do společného datového úložiště byla předána pouze zpětná vazba týkající se otázek a hodnocení odpovídajících těm, které jsou obsaženy ve společném nástroji pro zpětnou vazbu od uživatelů;

                           b)

                           do společného datového úložiště nebyla předána zpětná vazba, která byla poskytnuta v podobě volného textu;

                           c)

                           do společného datového úložiště byly spolu se zpětnou vazbou předány i URL internetových stránek, z nichž byla zpětná vazba získána.

               4.   Pokud se na poskytovatele služeb vztahuje výjimka stanovená v čl. 7 odst. 3, musí daný poskytovatel služeb zajistit, aby zpětná vazba týkající se otázek, které jsou podobné otázkám obsaženým v dotazníku, byla předána do společného datového úložiště.

            Článek 11
            Přístup ke zpětné vazbě od uživatelů a její ukládání

               1.   Údaje zpětné vazby od uživatelů se ukládají do společného datového úložiště propojeného se společným ovládacím panelem.

               2.   Ke zpětné vazbě od uživatelů uložené ve společném datovém úložišti poskytne Komise tato přístupová práva:

                           a)

                           národní koordinátoři a Komise mají přístup ke zpětné vazbě od uživatelů s výjimkou komentářů v podobě volného textu;

                           b)

                           poskytovatelé služeb mají přístup ke zpětné vazbě od uživatelů, která se týká služeb, za něž jsou odpovědní, včetně komentářů v podobě volného textu, které uživatelé poskytli prostřednictvím společného nástroje pro zpětnou vazbu.

               3.   Komise zajistí, aby zpětná vazba od uživatelů byla uložena ve společném datovém úložišti po dobu nejvýše tří let a po uplynutí této doby byla automaticky vymazána.

               4.   Komise zajistí, aby uživatelé společného ovládacího panelu mohli:

                           a)

                           vyhledávat, třídit a filtrovat údaje zpětné vazby;

                           b)

                           zobrazit údaje v grafech a diagramech;

                           c)

                           extrahovat údaje v podobě zpráv a stahovat je.

            Článek 12
            Odpovědnosti

               1.   Poskytovatelé služeb, kteří používají alternativní nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů, odpovídají za:

                           a)

                           fungování svých nástrojů, jejichž prostřednictvím získávají zpětnou vazbu od uživatelů podle nařízení (EU) 2018/1724;

                           b)

                           předávání zpětné vazby do společného datového úložiště prostřednictvím služby propojení poskytované Komisí, a to hromadně nebo jakýmkoli jiným způsobem předání;

                           c)

                           splnění technických požadavků stanovených v tomto nařízení;

                           d)

                           bezpečnost vnitrostátních nástrojů, které jsou používány pro získávání zpětné vazby od uživatelů a při jejím předávání.

               2.   Poskytovatelé služeb, kteří používají společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů, odpovídají za vložení odkazů na tento nástroj v souladu s tímto nařízením.

               3.   Komise odpovídá za:

                           a)

                           fungování, bezpečnost a dostupnost společného nástroje pro zpětnou vazbu od uživatelů;

                           b)

                           odkazy na společný nástroj pro zpětnou vazbu, které mají být obsaženy na internetových stránkách na úrovni Unie;

                           c)

                           fungování služby propojení uvedené v odst. 1 písm. b);

                           d)

                           údržbu a zajištění dostupnosti infrastruktury potřebné pro příjem předávaných údajů.

            KAPITOLA IV

            Závěrečná ustanovení

            Článek 13
            Osobní údaje

               1.   Poskytovatelé služeb nebo správci sítě v případě asistenčních služeb a služeb pro řešení problémů zajistí, aby jimi agregované statistické údaje, které předávají do společného datového úložiště, neobsahovaly žádné osobní údaje.

               2.   Společný nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů musí uživatelům umožnit vyjadřovat se o svých zkušenostech se službami poskytovanými prostřednictvím brány anonymně. Pole pro volný text musí obsahovat upozornění pro uživatele, aby neuváděli žádné osobní údaje.

            Článek 14
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 12. prosince 2020.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 29. července 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 295, 21.11.2018, s. 1.

            (2)  Osobní údaje ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (obecné nařízení o ochraně osobních údajů) (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

            (3)  Rozhodnutí Komise (EU, Euratom) 2017/46 ze dne 10. ledna 2017 o bezpečnosti komunikačních a informačních systémů v Evropské komisi (Úř. věst. L 6, 11.1.2017, s. 40).

            PŘÍLOHA I
            Ukazatele pro označování tagy uvedené v čl. 2 odst. 3

                           Prvky, které jsou povinnou součástí informací z tagů, jež mají být zahrnuty do metadat internetových stránek, které jsou součástí jednotné digitální brány

                           Obecná část

                           Kód země

                           Kód na nižší než celostátní úrovni (v příslušných případech)

                           Druh služby
                            (*1)

                           Jazyk stránky

                           Oblast, na kterou se vztahuje příloha I nařízení (EU) 2018/1724

                           Služba, na kterou se vztahuje příloha III nebo článek 7 nařízení (EU) 2018/1724

                        Jednotná digitální brána

                        Podle ISO 3166 – dvoupísmenný kód (EL pro Řecko)

                           Podle klasifikace NUTS 1–3 nebo LAU

                        Podle ISO 639-1 – dvoupísmenný kód

                        A–Q

                        1–9

                        Celý název služby

                        Internetové stránky s informacemi o pravidlech, právech a povinnostech

                        X

                        x

                           x

                        Informace

                        x

                        x

                        x

                        Nepoužije se

                        Internetové stránky s informacemi o postupech

                        X

                        x

                           x

                        Postup

                        x

                        x

                        x

                        Nepoužije se

                        Internetové stránky s informacemi o asistenčních službách nebo službách pro řešení problémů

                        x

                        x

                           x

                        Asistence

                        x

                        Nepoužije se

                        Nepoužije se

                        x

               (*1)  Pokud stránka obsahuje informace o více než jednom druhu služby nebo zahrnuje více než jednu informační oblast, musí být všechny příslušné prvky do této stránky zahrnuty nebo s ní musí být propojeny.

            PŘÍLOHA II

               Technické požadavky uvedené v čl. 3 odst. 2 a čl. 10 odst. 2

               Předávání údajů

            Brána aplikačního programovací rozhraní (API) zpřístupní REST (Representational State Transfer) API. Každý systém poskytovatelů služeb pro sběr údajů může toto API volat:

                        1)

                        v reálném čase – bez omezení počtu volání;

                        2)

                        pravidelně podle časového rozvrhu zvoleného poskytovatelem služeb.

               Bezpečnost API

            Komunikace s bránou API bude zajištěna prostřednictvím API klíče. Každý poskytovatel služeb bude mít svůj specifický API klíč. Díky tomuto klíči bude možné zajistit zabezpečenou komunikaci (šifrování kanálu) a zjistit, který poskytovatel služeb údaje odesílá (ověření totožnosti).
            API klíče budou k dispozici ve zvláštní podpůrné webové aplikaci. Každý poskytovatel služeb si v této webové aplikaci vygeneruje svůj klíč, stáhne si jej a instaluje na svém zařízení.

               Požadavky týkající se přenosu dat

            Pro zajištění automatického předávání údajů musí nástroj pro webovou analýzu dat uvedený v čl. 3 odst. 2 a alternativní nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů uvedený v čl. 10 odst. 2:

                        a)

                        umožňovat přenos dat ve formátu JSON přes rozhraní REST API;

                        b)

                        podporovat bezpečné připojení protokolem HTTP (Hyper-Text Transfer Protocol) se zabezpečením SSL (Secure Sockets Layer);

                        c)

                        podporovat ISO 8601 pro vyjádření data a času. Datum a čas se uvádějí v koordinovaném světovém čase (UTC);

                        d)

                        podporovat jedinečný identifikátor pro přenos dat. Poskytovatel služeb zasílá data s jedinečným identifikátorem poskytnutým přes rozhraní API. Pokud se poskytovatel služeb rozhodne tato data změnit, musí opravená data zaslat s týmž jedinečným identifikátorem.

                  Struktura souboru ve formátu JSON by se neměla měnit v závislosti na četnosti předávání statistických údajů. Soubor ve formátu JSON může například obsahovat pole objektů (jedno pro každý soubor statistických údajů za referenční období), pole délky n.
            Komise poskytne podrobný technický popis API pro zpětnou vazbu od uživatelů a statistické údaje.

            PŘÍLOHA III

               Otázky k vyžádání zpětné vazby od uživatelů ve společném nástroji pro zpětnou vazbu od uživatelů podle čl. 6 odst. 1 písm. a):

                        1)

                        Otázky týkající se informací na internetových stránkách

                                    •

                                    Našli jste, co jste hledali? (vzájemně se vylučující možnosti: ANO/NE/ČÁSTEČNĚ) [povinné pole] (*1)

                                    •

                                    Ohodnoťte tuto stránku (počtem hvězdiček od 1 do 5) [povinné pole]

                                    •

                                    Pomozte nám zlepšit se (pole pro volný text) [nepovinné pole]

                        2)

                        Otázky týkající se postupů

                                    •

                                    Ohodnoťte, jak snadné bylo použít tento postup (počtem hvězdiček od 1 do 5) [povinné pole]

                                    •

                                    Pomozte nám zlepšit se (pole pro volný text) [nepovinné pole]

                        3)

                        Otázky týkající se asistenční služby a služby pro řešení problémů

                                    •

                                    Ohodnoťte poskytnutou službu (počtem hvězdiček od 1 do 5) [povinné pole]

                                    •

                                    Pomozte nám zlepšit se (pole pro volný text) [nepovinné pole]

                  Nástroj pro zpětnou vazbu od uživatelů pro informace a postupy bude připraven ve dvou verzích – jednou s polem pro volný text a jednou bez pole pro volný text –, přičemž poskytovatelé služeb si v souladu s čl. 6 odst. 2 mohou zvolit, kterou verzi použijí.

               (*1)  Text v hranatých závorkách „[...]“ obsahuje informace k polím, která budou použita ve společném nástroji pro zpětnou vazbu od uživatelů.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2020/1124 ze dne 30. července 2020, kterým se provádí nařízení (EU) 2016/1686 o uložení dalších omezujících opatření namířených proti ISIL (Dá’iš) a al-Káidě a fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, které jsou s nimi spojeny

text:
                  30.7.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 246/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2020/1124
         ze dne 30. července 2020,
         kterým se provádí nařízení (EU) 2016/1686 o uložení dalších omezujících opatření namířených proti ISIL (Dá’iš) a al-Káidě a fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, které jsou s nimi spojeny
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EU) 2016/1686 ze dne 20. září 2016 o uložení dalších omezujících opatření namířených proti ISIL (Dá’iš) a al-Káidě a fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům, které jsou s nimi spojeny (1), a zejména na čl. 4 odst. 1 uvedeného nařízení,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 20. září 2016 přijala Rada nařízení (EU) 2016/1686.

                     (2)

                     Vzhledem k tomu, že ISIL (Dá’iš) a al-Káida a fyzické a právnické osoby, subjekty a orgány, které jsou s nimi spojeny, nadále představují hrozbu, měla by být na seznam fyzických a právnických osob, subjektů nebo orgánů obsažený v příloze I nařízení (EU) 2016/1686 doplněna jedna osoba.

                     (3)

                     Nařízení (EU) 2016/1686 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (EU) 2016/1686 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 30. července 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               M. ROTH

            (1)  Úř. věst. L 255, 21.9.2016, s. 1.

            PŘÍLOHA
            Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) 2016/1686 se doplňuje tato položka:

                           „6.

                           Bryan D’ANCONA; datum narození: 26. ledna 1997; místo narození: Nice (Francie); státní příslušnost: francouzská.“


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2020/1125 ze dne 30. července 2020, kterým se provádí nařízení (EU) 2019/796 o omezujících opatřeních proti kybernetickým útokům ohrožujícím Unii nebo její členské státy

text:
                  30.7.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 246/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2020/1125
         ze dne 30. července 2020,
         kterým se provádí nařízení (EU) 2019/796 o omezujících opatřeních proti kybernetickým útokům ohrožujícím Unii nebo její členské státy
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EU) 2019/796 o omezujících opatřeních proti kybernetickým útokům ohrožujícím Unii nebo její členské státy (1), a zejména na čl. 13 odst. 1 uvedeného nařízení,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 17. května 2019 přijala Rada nařízení (EU) 2019/796.

                     (2)

                     Cílená omezující opatření proti kybernetickým útokům s významným dopadem, které představují vnější hrozbu pro Unii nebo její členské státy, patří mezi opatření, která jsou součástí rámce Unie pro společnou diplomatickou reakci na nepřátelské činnosti v kyberprostoru (soubor nástrojů pro kybernetickou diplomacii), a jsou klíčovým nástrojem pro odrazování od těchto činností a reakci na ně. Omezující opatření lze uplatnit rovněž v reakci na kybernetické útoky s významným dopadem na třetí státy nebo mezinárodní organizace, je-li to považováno za nezbytné pro dosažení společných zahraničněpolitických a bezpečnostněpolitických cílů stanovených v relevantních ustanoveních článku 21 Smlouvy o Evropské unii.

                     (3)

                     Dne 16. dubna 2018 přijala Rada závěry, v nichž důrazně odsoudila nepřátelské využívání informačních a komunikačních technologií, a to i v rámci kybernetických útoků veřejně známých pod názvem „WannaCry“ a „NotPetya“, které způsobily významné škody a ekonomické ztráty v Unii i mimo ni. Předsedové Evropské rady a Evropské komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku vyjádřili dne 4. října 2018 v rámci společného prohlášení vážné znepokojení ohledně pokusu o kybernetický útok, jehož cílem bylo narušit integritu Organizace pro zákaz chemických zbraní (OPCW) v Nizozemsku a který byl agresivním aktem dokládajícím pohrdání důležitým posláním, které tato organizace plní. Vysoká představitelka v prohlášení jménem Unie ze dne 12. dubna 2019 naléhavě vyzvala příslušné aktéry, aby zastavili nepřátelské činnosti v kyberprostoru, jejichž cílem je oslabit celistvost, bezpečnost a hospodářskou konkurenceschopnost Unie, včetně vzrůstajícího počtu kybernetických krádeží duševního vlastnictví. Mezi tyto kybernetické krádeže patřily i krádeže provedené aktérem veřejně známým jako „APT10“ (Advanced Persistent Threat 10 – pokročilá trvalá hrozba 10).

                     (4)

                     V této souvislosti a s cílem předcházet pokračujícím a stále intenzivnějším nepřátelským činnostem v kyberprostoru, odrazovat od nich a reagovat na ně by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) 2019/796, mělo být zařazeno šest fyzických osob a tři subjekty či orgány. Tyto osoby, subjekty a orgány jsou odpovědné za kybernetické útoky nebo pokusy o ně, včetně pokusu o kybernetický útok na organizaci OPCW a kybernetické útoky veřejně známé jako „WannaCry“ a „NotPetya“, jakož i „operace Cloud Hopper“, nebo do těchto útoků byly zapojeny, podporovaly je nebo se jich účastnily.

                     (5)

                     Nařízení (EU) 2019/796 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha I nařízení (EU) 2019/796 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 30. července 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               M. ROTH

            (1)  Úř. věst. L 129I, 17.5.2019, s. 1.

            PŘÍLOHA
            Na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů obsažený v příloze I nařízení (EU) 2019/796 se doplňují tyto osoby a subjekty nebo orgány:

               „A.   Fyzické osoby

                           Jméno

                           Identifikační údaje

                           Odůvodnění

                           Datum zařazení na seznam

                           1.

                           GAO Qiang (Kao Čchiang)

                           Místo narození: provincie Šan-tung, Čína
                           Adresa: Room 1102, Guanfu Mansion, 46 Xinkai Road, Hedong District, Tianjin (Tchien-ťin), Čína
                           Státní občanství: čínské
                           Pohlaví: muž

                           Kao Čchiang je zapojen do „operace Cloud Hopper“, což byla série kybernetických útoků s významným dopadem pocházejících ze zemí mimo Unii a představujících vnější hrozbu pro Unii nebo její členské státy a kybernetických útoků s významným dopadem na třetí státy.
                           „Operace Cloud Hopper“ byla namířena na informační systémy nadnárodních společností na šesti světadílech, včetně společností se sídlem v Unii, a v jejím rámci byl získán neoprávněný přístup k údajům citlivým z obchodního hlediska, což mělo za následek významné ekonomické ztráty.

                           30.7.2020

                           „Operaci Cloud Hopper“ provedl aktér veřejně známý jako „APT10“ („Advanced Persistent Threat 10“) (také znám jako „Red Apollo“, „CVNX“, Stone Panda“, „MenuPass“ a „Potassium“).
                           Kao Čchiang může být s aktérem APT10 spojen, a to i prostřednictvím svého napojení na řídicí a kontrolní infrastrukturu aktéra APT10. Kromě toho byl Kao Čchiang zaměstnán u společnosti Huaying Haitai, což je subjekt označený z důvodu poskytování podpory pro „operaci Cloud Hopper“ a napomáhání k ní. Má vazby na Čang Š’-lunga, který je v souvislosti s „operací Cloud Hopper“ rovněž označen. Kao Čchiang je proto spojen jak se společností Huaying Haitai, tak i s Čang Š’-lungem.

                           2.

                           ZHANG Shilong (Čang Š’-lung)

                           Adresa: Hedong, Yuyang Road No 121, Tianjin (Tchien-ťin), Čína
                           Státní občanství: čínské
                           Pohlaví: muž

                           Čang Š’-lung je zapojen do „operace Cloud Hopper“, což byla série kybernetických útoků s významným dopadem pocházejících ze zemí mimo Unii a představujících vnější hrozbu pro Unii nebo její členské státy a kybernetických útoků s významným dopadem na třetí státy.
                           „Operace Cloud Hopper“ byla namířena na informační systémy nadnárodních společností na šesti světadílech, včetně společností se sídlem v EU, a v jejím rámci byl získán neoprávněný přístup k údajům citlivým z obchodního hlediska, což mělo za následek významné ekonomické ztráty.
                           „Operaci Cloud Hopper“ provedl aktér veřejně známý jako „APT10“ („Advanced Persistent Threat 10“) (také znám jako „Red Apollo“, „CVNX“, „Stone Panda“, „MenuPass“ a „Potassium“).

                           30.7.2020

                           Čang Š’-lung může být s aktérem APT10 spojen, a to i prostřednictvím malwaru, který v souvislosti s kybernetickými útoky provedenými aktérem APT10 vyvinul a otestoval. Kromě toho byl Čang Š’-lung zaměstnán u společnosti Huaying Haitai, což je subjekt označený kvůli poskytování podpory pro „operaci Cloud Hopper“ a napomáhání k ní. Má vazby na Kao Čchianga, který je v souvislosti s „operací Cloud Hopper“ rovněž označen. Čang Š’-lung je proto spojen jak se společností Huaying Haitai, tak i s Kao Čchiangem.

                           3.

                           Alexey Valeryevich MININ (Alexej Valerjevič Minin)

                           Алексей Валерьевич МИНИН
                           Datum narození: 27. května 1972
                           Místo narození: Permská oblast, Ruská SFSR (nyní Ruská federace)
                           Číslo pasu: 120017582
                           Vydalo: Ministerstvo zahraničních věcí Ruské federace Platnost: od 17. dubna 2017 do 17. dubna 2022
                           Místo výkonu zaměstnání: Moskva, Ruská federace
                           Státní občanství: ruské
                           Pohlaví: muž

                           Alexej Minin se podílel na pokusu o kybernetický útok s potenciálně významným dopadem na Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW) v Nizozemsku.
                           Jako důstojník pro podporu zpravodajství lidských zdrojů působící v rámci hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace (GU/GRU) byl Alexej Minin součástí týmu čtyř ruských vojenských zpravodajských důstojníků, kteří se v dubnu 2018 pokusili získat neoprávněný přístup do bezdrátové sítě organizace OPCW v Haagu (Nizozemsko). Pokus o kybernetický útok byl zaměřen na „hacking“ do bezdrátové sítě organizace OPCW, který by v případě úspěchu ohrozil bezpečnost sítě a probíhající vyšetřovací činnost této organizace. Nizozemská obranná zpravodajská a bezpečnostní služba (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) pokus o kybernetický útok zmařila, čímž zabránila vážným škodám pro organizaci OPCW.

                           30.7.2020

                           4.

                           Aleksei Sergeyvich MORENETS (Alexej Sergejevič Moreněc)

                           Алексей Сергеевич МОРЕНЕЦ
                           Datum narození: 31. července 1977
                           Místo narození: Murmanská oblast, Ruská SFSR (nyní Ruská federace)
                           Číslo pasu: 100135556
                           Vydalo: Ministerstvo zahraničních věcí Ruské federace Platnost: od 17. dubna 2017 do 17. dubna 2022
                           Místo výkonu zaměstnání: Moskva, Ruská federace
                           Státní občanství: ruské
                           Pohlaví: muž

                           Alexej Moreněc se podílel na pokusu o kybernetický útok s potenciálně významným dopadem na Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW) v Nizozemsku.
                           Jako pracovník pro kybernetické operace působící v rámci hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace (GU/GRU) byl Alexej Moreněc součástí týmu čtyř ruských vojenských zpravodajských důstojníků, kteří se v dubnu 2018 pokusili získat neoprávněný přístup do bezdrátové sítě organizace OPCW v Haagu (Nizozemsko). Pokus o kybernetický útok byl zaměřen na „hacking“ do bezdrátové sítě organizace OPCW, který by v případě úspěchu ohrozil bezpečnost sítě a probíhající vyšetřovací činnost této organizace. Nizozemská obranná zpravodajská a bezpečnostní služba (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) pokus o kybernetický útok zmařila, čímž zabránila vážným škodám pro organizaci OPCW.

                           30.7.2020

                           5.

                           Evgenii Mikhaylovich SEREBRIAKOV (Jevgenij Michailovič Serebrjakov)

                           Евгений Михайлович СЕРЕБРЯКОВ
                           Datum narození: 26. července 1981
                           Místo narození: Kursk, Ruská SFSR (nyní Ruská federace)
                           Číslo pasu: 100135555,
                           Vydalo: Ministerstvo zahraničních věcí Ruské federace Platnost: od 17. dubna 2017 do 17. dubna 2022
                           Místo výkonu zaměstnání: Moskva, Ruská federace
                           Státní občanství: ruské
                           Pohlaví: muž

                           Jevgenij Serebrjakov se podílel na pokusu o kybernetický útok s potenciálně významným dopadem na Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW) v Nizozemsku.
                           Jako pracovník pro kybernetické operace působící v rámci hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace (GU/GRU) byl Jevgenij Serebrjakov součástí týmu čtyř ruských vojenských zpravodajských důstojníků, kteří se v dubnu 2018 pokusili získat neoprávněný přístup do bezdrátové sítě organizace OPCW v Haagu (Nizozemsko). Pokus o kybernetický útok byl zaměřen na „hacking“ do bezdrátové sítě organizace OPCW, který by v případě úspěchu ohrozil bezpečnost sítě a probíhající vyšetřovací činnost této organizace. Nizozemská obranná zpravodajská a bezpečnostní služba (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) pokus o kybernetický útok zmařila, čímž zabránila vážným škodám pro organizaci OPCW.

                           30.7.2020

                           6.

                           Oleg Mikhaylovich SOTNIKOV (Oleg Michajlovič Sotnikov)

                           Олег Михайлович СОТНИКОВ
                           Datum narození: 24. srpna 1972
                           Místo narození: Uljanovsk, Ruská SFSR (nyní Ruská federace)
                           Číslo pasu: 120018866 Vydalo: Ministerstvo zahraničních věcí Ruské federace
                           Platnost. od 17. dubna 2017 do 17. dubna 2022
                           Místo výkonu zaměstnání: Moskva, Ruská federace
                           Státní občanství: ruské
                           Pohlaví: muž

                           Oleg Sotnikov se podílel na pokusu o kybernetický útok s potenciálně významným dopadem na Organizaci pro zákaz chemických zbraní (OPCW) v Nizozemsku.
                           Jako důstojník pro podporu zpravodajství lidských zdrojů působící v rámci hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace (GU/GRU) byl Oleg Sotnikov součástí týmu čtyř ruských vojenských zpravodajských důstojníků, kteří se v dubnu 2018 pokusili získat neoprávněný přístup do bezdrátové sítě organizace OPCW v Haagu (Nizozemsko). Pokus o kybernetický útok byl zaměřen na „hacking“ do bezdrátové sítě organizace OPCW, který by v případě úspěchu ohrozil bezpečnost sítě a probíhající vyšetřovací činnost této organizace. Nizozemská obranná zpravodajská a bezpečnostní služba (Militaire Inlichtingen- en Veiligheidsdienst – MIVD) pokus o kybernetický útok zmařila, čímž zabránila vážným škodám pro organizaci OPCW.

                           30.7.2020

                     B.   Právnické osoby, subjekty a orgány

                           Název

                           Identifikační údaje

                           Odůvodnění

                           Datum zařazení na seznam

                           1.

                           Tianjin Huaying Haitai Science and Technology Development Co Ltd

                           Také známa jako: Haitai Technology Development Co. Ltd
                           Místo: Tchien-ťin, Čína

                           Společnost Huaying Haitai poskytovala finanční, technickou nebo materiální podporu pro „operaci Cloud Hopper“, což byla série kybernetických útoků s významným dopadem pocházejících ze zemí mimo Unii a představujících vnější hrozbu pro Unii nebo její členské státy a kybernetických útoků s významným dopadem na třetí státy, a k této operaci napomáhala.
                           „Operace Cloud Hopper“ byla namířena na informační systémy nadnárodních společností na šesti světadílech, včetně společností se sídlem v Unii, a v jejím rámci byl získán neoprávněný přístup k údajům citlivým z obchodního hlediska, což mělo za následek významné ekonomické ztráty.
                           „Operaci Cloud Hopper“ provedl aktér veřejně známý jako „APT10“ („Advanced Persistent Threat 10“) (také znám jako „Red Apollo“, „CVNX“, „Stone Panda“, „MenuPass“ a „Potassium“).
                           Společnost Huaying Haitiai může být s aktérem APT10 spojena. Kromě toho společnost Huaying Haitai zaměstnávala Kao Čchianga a Čang Š’-lunga, kteří jsou oba v souvislosti s „operací Cloud Hopper“ označeni. Společnost Huaying Haitia je proto s Kao Čchiangem a Čang Š’-lungem spojena.

                           30.7.2020

                           2.

                           Chosun Expo

                           Také známa jako: Chosen Expo; Korea Export Joint Venture
                           Místo: KLDR

                           Společnost Chosun Expo poskytla finanční, technickou nebo materiální podporu pro sérii kybernetických útoků s významným dopadem pocházejících ze zemí mimo Unii a představujících vnější hrozbu pro Unii nebo její členské státy, jakož i s významným dopadem na třetí státy, včetně kybernetických útoků veřejně známých jako „WannaCry“ a kybernetických útoků na polský Úřad pro finanční dozor a společnost Sony Pictures Entertainment, jakož i kybernetické krádeže z banky Bangladesh Bank a pokusu o kybernetickou krádež z banky Vietnam Tien Phong Bank.
                           Kybernetické útoky „WannaCry“ narušily fungování informačních systémů po celém světě tím, že se zaměřily na informační systémy pomocí ransomwaru a zablokovaly přístup k údajům. Měly nepříznivý dopad na informační systémy společností v Unii, včetně informačních systémů týkajících se služeb nezbytných pro udržování základních služeb a hospodářských činností v členských státech.
                           Kybernetické útoky „WannaCry“ provedl aktér veřejně známý jako „APT38“ („Advanced Persistent Threat 38“) a skupina „Lazarus Group“.
                           Společnost Chosun Expo může být na aktéra APT38 nebo skupinu Lazarus Group napojena, a to i prostřednictvím účtů používaných pro kybernetické útoky.

                           30.7.2020

                           3.

                           Main Centre for Special Technologies (GTsST) of the Main Directorate of the General Staff of the Armed Forces of the Russian Federation (GU/GRU) (Hlavní středisko pro speciální technologie (GTsST) hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace (GU/GRU))

                           Adresa: Ul. Kirova 22, Moskva, Ruská federace

                           Hlavní středisko pro speciální technologie (GTsST) hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace (GU/GRU), známé rovněž pod svým systémovým identifikačním číslem 74455, je odpovědné za kybernetické útoky s významným dopadem pocházející ze zemí mimo Unii a představující vnější hrozbu pro Unii nebo její členské státy a za kybernetické útoky s významným dopadem na třetí státy, včetně kybernetických útoků veřejně známých jako „NotPetya“ nebo „EternalPetya“ provedených v červnu 2017 a kybernetických útoků namířených na ukrajinskou elektrickou rozvodnou síť v zimě 2015 a 2016.
                           Kybernetické útoky „NotPetya“ nebo „EternalPetya“ znemožnily přístup k údajům v řadě společností v Unii, v širší Evropě a po celém světě tím, že se zaměřily na počítače pomocí ransomwaru a zablokovaly přístup k údajům, což mělo mimo jiné za následek významné ekonomické ztráty. Kybernetický útok na ukrajinskou elektrickou rozvodnou síť způsobil, že její části byly během zimy odpojeny.

                           30.7.2020“

                           Za útokem na ukrajinskou elektrickou síť, který byl proveden pomocí útoků „NotPetya“ nebo „EternalPetya“, stál aktér veřejně známý jako „Sandworm“ (také znám jako „Sandworm Team“, „BlackEnergy Group“, „Voodoo Bear“, „Quedagh“, „Olympic Destroyer“ a „Telebots“).
                           Hlavní středisko pro speciální technologie v rámci hlavního ředitelství generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace se aktivně podílí na kybernetických činnostech prováděných aktérem Sandworm a může být na tohoto aktéra napojeno.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2020/1128 ze dne 30. července 2020, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2020/19

text:
                  31.7.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 247/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2020/1128
         ze dne 30. července 2020,
         kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2020/19
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 13. ledna 2020 přijala Rada prováděcí nařízení (EU) 2020/19 (2), kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 tím, že se stanoví aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na něž se nařízení (ES) č. 2580/2001 vztahuje (dále jen „seznam“).

                     (2)

                     Všem osobám, skupinám a subjektům, u nichž to bylo prakticky možné, poskytla Rada odůvodnění, proč byly na seznam zařazeny.

                     (3)

                     Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie informovala Rada osoby, skupiny a subjekty zařazené na seznam, že se rozhodla je na něm ponechat. Rada dotyčné osoby, skupiny a subjekty rovněž informovala o možnosti požádat Radu o odůvodnění jejich zařazení na seznam v případě, že jim toto odůvodnění ještě nebylo sděleno.

                     (4)

                     Rada provedla přezkum seznamu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001. Při provádění přezkumu zohlednila Rada připomínky, jež jí dotčené osoby, skupiny a subjekty předložily, jakož i aktualizované informace o vnitrostátním statusu osob a subjektů zařazených na seznam, které získala od příslušných vnitrostátních orgánů.

                     (5)

                     Rada ověřila, že příslušné orgány ve smyslu čl. 1 odst. 4 společného postoje Rady 2001/931/SZBP (3) přijaly ke vztahu ke všem osobám, skupinám a subjektům uvedeným na seznamu rozhodnutí o tom, že byly zapojeny to teroristických činů ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 společného postoje 2001/931/SZBP. Rada rovněž dospěla k závěru, že na osoby, skupiny a subjekty, na které se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP, by se měla i nadále vztahovat zvláštní omezující opatření stanovená v nařízení (ES) č. 2580/2001.

                     (6)

                     Rada dospěla k závěru, že v případě jedné osoby již nejsou dány důvody pro to, aby byla ponechána na seznamu osob, skupin a subjektů, na něž se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP.

                     (7)

                     Seznam by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován a prováděcí nařízení (EU) 2020/19 by mělo být zrušeno,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Seznam stanovený v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 je uveden v příloze tohoto nařízení.

            Článek 2
            Prováděcí nařízení (EU) 2020/19 se zrušuje.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 30. července 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               M. ROTH

            (1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 70.

            (2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) 2020/19 ze dne 13. ledna 2020, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2019/1337 (Úř. věst. L 8I, 14.1.2020, s. 1).

            (3)  Společný postoj Rady 2001/931/SZBP ze dne 27. prosince 2001 o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 93).

            PŘÍLOHA

               SEZNAM OSOB, SKUPIN A SUBJEKTŮ PODLE ČLÁNKU 1

            I.   OSOBY

                        1.

                        ABDOLLAHI, Hamed (také znám jako Mustafa Abdullahi), narozen 11. srpna 1960 v Íránu. Číslo cestovního pasu: D9004878.

                        2.

                        AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al Ihsá (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

                        3.

                        AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. října 1966 v Tarútu (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

                        4.

                        ARBABSIAR, Manssor (také znám jako Mansour Arbabsiar), narozen dne 6. března 1955 nebo dne 15. března 1955 v Íránu. Státní příslušník Íránu a USA. Číslo cestovního pasu: C2002515 (Írán); Číslo cestovního pasu: 477845448 (USA). Číslo průkazu totožnosti: 07442833, platnost do 15. března 2016 (řidičský průkaz USA).

                        5.

                        ASADI, Assadollah, narozen dne 22. prosince 1971 v Teheránu (Írán), Státní příslušník Íránu. Číslo íránského diplomatického pasu: D9016657.

                        6.

                        BOUYERI, Mohammed (také znám jako Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), narozen dne 8. března 1978 v Amsterodamu (Nizozemsko).

                        7.

                        EL HAJJ, Hassan Hassan, narozen dne 22. března 1988 ve městě Zaghdraiya, Sidón (Libanon), státní příslušník Kanady. Číslo cestovního pasu: JX446643 (Kanada).

                        8.

                        HASHEMI MOGHADAM, Saeid, narozen 6. srpna 1962 v Teheránu (Írán), státní příslušník Íránu. Číslo cestovního pasu: D9016290, platnost do 4. února 2019.

                        9.

                        IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, Ahmed; SA-ID; SALWWAN, Samir), narozen v roce 1963 v Libanonu, státní příslušník Libanonu.

                        10.

                        MELIAD, Farah, narozen 5. listopadu 1980 v Sydney (Austrálie), státní příslušník Austrálie. Číslo cestovního pasu: M2719127 (Austrálie).

                        11.

                        MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd Bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. dubna 1965 nebo dne 1. března 1964 v Pákistánu; číslo cestovního pasu: 488555.

                        12.

                        ȘANLI, Dalokay (také znám jako Sinan), narozen dne 13. října 1976 v Pülümüru (Turecko).

                        13.

                        SHAHLAI, Abdul Reza (také znám jako Abdol Reza Shala’i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla’i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), narozen kolem roku 1957 v Íránu. Adresy: 1) Kermánšáh, Írán, 2) vojenská základna Mehrán, provincie Ílám, Írán.

                        14.

                        SHAKURI, Ali Gholam, narozen kolem roku 1965 v Teheránu, Írán.

                  II.   SKUPINY A SUBJEKTY

                        1.

                        „Abu Nidal Organisation“ („Organizace Abú Nidal“; „ANO“; také známa jako „Revoluční rada Fatáhu“; „Arabské revoluční brigády“; „Černé září“; „Revoluční organizace socialistických muslimů“).

                        2.

                        „Al-Aqsa Martyrs‘ Brigade“ („Brigáda mučedníků al-Aksá“).

                        3.

                        „Al-Aqsa e.V.“ („Sdružení Al-Aksá e.V.“).

                        4.

                        „Babbar Khalsa“.

                        5.

                        „Communist Party of the Philippines“ („Komunistická strana Filipín“, včetně „New Peoples Army“ („Nové lidové armády“), „NPA“), Filipíny.

                        6.

                        Ředitelství pro vnitřní bezpečnost íránského Ministerstva pro zpravodajskou činnost a bezpečnost.

                        7.

                        „Gama’a al-Islamiyya“ (také známa jako „Al-Gama’a al-Islamiyya“; „Islámská skupina“; „IG“).

                        8.

                        „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ („IBDA-C“; „Fronta islámských bojovníků Velkého východu“).

                        9.

                        „Hamas“ („Hamás“, včetně „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“).

                        10.

                        „Hizballah Military Wing“ („Vojenské křídlo Hizballáhu“; také známa jako „Hezbollah Military Wing“; „Hizbullah Military Wing“; „Hizbollah Military Wing“; „Hezballah Military Wing“; „Hisbollah Military Wing“; „Hizbu’llah Military Wing“; „Hizb Allah Military Wing“; „Jihad Council“ (a všechny podřízené složky, včetně organizace pro vnější bezpečnost)).

                        11.

                        „Hizbul Mujahideen“ („Hizb al-Mudžáhidín“; „HM“).

                        12.

                        „Khalisan Zindabad Force“ („KZF“).

                        13.

                        „Kurdistan Workers‘ Party“ („Kurdská strana pracujících“; „PKK“; také známa jako „KADEK“; „KONGRA-GEL“).

                        14.

                        „Liberation Tigers of Tamil Eelam“ („Tygři osvobození tamilského Ílamu“, „LTTE“).

                        15.

                        „Ejército de Liberación Nacional“ („Národně osvobozenecká armáda“).

                        16.

                        „Palestinian Islamic Jihad“ („Palestinský islámský džihád“; „PIJ“).

                        17.

                        „Popular Front for the Liberation of Palestine“ („Lidová fronta za osvobození Palestiny“; „PFLP“).

                        18.

                        „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“ („Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny“; také známo jako „PFLP-General Command“).

                        19.

                        „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ („Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana“; „DHKP/C“; také známa jako „Devrimci Sol“ („Revoluční levice“); „Dev Sol“).

                        20.

                        „Sendero Luminoso“ („Světlá stezka“; „SL“).

                        21.

                        „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ („TAK“; také známa jako „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoli za osvobození Kurdistánu“); „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jestřábi za osvobození Kurdistánu“)).


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2020/1130 ze dne 30. července 2020, kterým se provádí čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) 2016/44 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi

text:
                  31.7.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 247/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2020/1130
         ze dne 30. července 2020,
         kterým se provádí čl. 21 odst. 2 nařízení (EU) 2016/44 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi
         RADA EVROPSKÉ UNIE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (EU) 2016/44 ze dne 18. ledna 2016 o omezujících opatřeních s ohledem na situaci v Libyi a o zrušení nařízení (EU) č. 204/2011 (1), a zejména na čl. 21 odst. 2 uvedeného nařízení,
         s ohledem na návrh vysokého představitele Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Dne 18. ledna 2016 přijala Rada nařízení (EU) 2016/44.

                     (2)

                     V souladu s čl. 21 odst. 6 nařízení (EU) 2016/44 provedla Rada přezkum seznamu označených osob a subjektů obsažený v příloze III uvedeného nařízení.

                     (3)

                     Rada dospěla k závěru, že omezující opatření vůči všem osobám a subjektům na seznamech uvedených v příloze III nařízení (EU) 2016/44 by měla být zachována a měly by být aktualizovány identifikační údaje jedné osoby.

                     (4)

                     Příloha III nařízení (EU) 2016/44 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha III nařízení (EU) 2016/44 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 30. července 2020.

                  Za Radu

                  předseda

               M. ROTH

            (1)  Úř. věst. L 12, 19.1.2016, s. 1.

            PŘÍLOHA
            V oddíle A (Osoby) přílohy III nařízení (EU) 2016/44 se položka 18 nahrazuje tímto:

                           „18.

                           GHWELL, Khalifa
                           také znám jako AL GHWEIL, Khalifa,
                           AL-GHAWAIL, Khalifa
                           GHAWIL, Khalifa Mohamed

                           Datum narození: 1. ledna 1956, nebo 1. ledna 1951
                           Místo narození: Misurata, Libye
                           Státní občanství: Libye
                           Číslo pasu: A005465 (Libye), vydán dne 12. dubna 2015, platný do 11. dubna 2017
                           a
                           J690P666 (Libye), vydán dne 12. června 2016, platný do 11. června 2024
                           Pohlaví: muž
                           Adresa: Qasr Ahmed Street, Misurata, Libye

                           Chalífa al-Ghwell (Khalifa Ghwell) byl takzvaný „předseda vlády a ministr obrany“ mezinárodně neuznávaného Všeobecného národního kongresu (též známého jako „vláda národní spásy“) a jako takový byl odpovědný za jeho činnost.
                           Dne 7. července 2015 dal Chalífa al-Ghwell najevo svou podporu Frontě věrnosti (As-Sumúd), nové vojenské síle sestávající ze sedmi brigád, jejímž cílem je zabránit vytvoření vlády národní jednoty v Tripolisu, a to tím, že se spolu s předsedou Všeobecného národního kongresu Nurím abú Sáhmaínem zúčastnil slavnostního podpisu aktu o zřízení této vojenské síly.
                           Jakožto „předseda vlády“ Všeobecného národního kongresu hraje Chalífa al-Ghwell ústřední úlohu v bránění vzniku vlády národní jednoty ustavené na základě libyjské politické dohody.
                           Dne 15. ledna 2016 nařídil Chalífa al-Ghwell jakožto „předseda vlády a ministr obrany“ Všeobecného národního kongresu se sídlem v Tripolisu zadržení veškerých členů nového bezpečnostního týmu jmenovaných designovaným předsedou vlády národní jednoty, kteří vstoupí do Tripolisu.
                           Poté, co Sněmovna reprezentantů vládu národní jednoty odmítla, vydal dne 31. srpna 2016 příkaz, aby se takzvaný „předseda vlády“ a „ministr obrany“„vlády národní spásy“ opět ujal své funkce.

                           1.4.2016“