title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1777 ze dne 6. října 2016 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých tlustých plechů z nelegované oceli nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky

text:
               7.10.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 272/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/1777
   ze dne 6. října 2016
   o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých tlustých plechů z nelegované oceli nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
   po konzultaci s členskými státy,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Zahájení řízení

               (1)

               Dne 13. února 2016 Evropská komise (dále jen „Komise“) zahájila antidumpingové šetření dovozu plochých výrobků z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcovaných za tepla, neplátovaných, nepokovených ani nepotažených, jiných než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší (dále jen „tlusté plechy“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), do Evropské unie (dále jen „Unie“), a to na základě článku 5 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 (2) (dále jen „základní nařízení“).

               (2)

               Komise v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3) uveřejnila příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

               (3)

               Komise zahájila šetření na základě podnětu, který podalo dne 4. ledna 2016 Sdružení evropských výrobců oceli (dále jen „Eurofer“ nebo „žadatel“) jménem výrobců představujících více než 25 % celkové výroby tlustého plechu v Unii.

               (4)

               Podnět obsahoval důkazy o dumpingu a výsledné podstatné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

         1.2.   Celní evidence

               (5)

               Na základě podnětu žadatele podporovaného požadovanými důkazy zveřejnila Komise dne 10. srpna 2016 prováděcí nařízení (EU) č. 2016/1357 (4), kterým se počínaje dnem 11. srpna 2016 zavádí celní evidence dovozu tlustého plechu pocházejícího z ČLR (dále též „nařízení o celní evidenci“).

         1.3.   Zúčastněné strany

               (6)

               V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily a mohly se tak zúčastnit šetření. Kromě toho Komise o zahájení řízení výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce, orgány ČLR, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky a sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

               (7)

               Zúčastněné strany dostaly možnost písemně sdělit svá stanoviska k zahájení šetření a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               (8)

               Komise rovněž informovala výrobce v Austrálii, Brazílii, Kanadě, Indii, Japonsku, Korejské republice, Malajsii, Mexiku, Rusku, Bývalé jugoslávské republice Makedonii, Ukrajině a Spojených státech amerických o zahájení řízení a vyzvala je k účasti.

               (9)

               V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany informovala, že uvažuje o použití USA jako třetí země s tržním hospodářstvím („srovnatelná země“) ve smyslu čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

               (10)

               Zúčastněné strany měly příležitost vyjádřit se ke vhodnosti volby srovnatelné země a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         1.4.   Výběr vzorku

               (11)

               V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení možná vybere vzorek vyvážejících výrobců, výrobců v Unii a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení.

         1.4.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

               (12)

               V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že vybrala předběžný vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření se zajištěním zeměpisného rozložení.

               (13)

               Tento předběžný vzorek sestával ze tří výrobců v Unii, kteří se nacházejí ve třech různých členských státech a na které připadá více než 26 % celkového prodeje tlustého plechu výrobci v Unii, kteří se zúčastnili ověřování postavení. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

               (14)

               Žadatel a sama společnost, která byla zařazena do vzorku, uvedli, že není vhodné, aby byla do vzorku zařazena společnost Metinvest Trametal Spa (dále jen „Trametal“), neboť tato společnost není integrovaný závod, ale spíše převálcovna desek nakoupených od společnosti ve spojení na Ukrajině, a proto není pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

               (15)

               Výrobní odvětví Unie tvoří integrované závody i převálcovny a oba tyto typy výrobců v Unii jsou mezi žadateli. Převážná většina tlustých plechů vyrobených výrobním odvětvím Unie se však vyrábí v integrovaných závodech.

               (16)

               Komise kromě toho zjistila, že společnost Trametal získává desky, hlavní vstupní materiál, který obvykle představuje přibližně 70 % celkových nákladů, od společnosti ve spojení na Ukrajině. Proto jsou tímto vztahem bezprostředně ovlivněny zejména ukazatele týkající se nákladů a ziskovosti, ale i výkon a konkrétní situace ukrajinské společnosti ve spojení dodávající desky.

               (17)

               Komise však konstatuje, že situaci obou typů výrobců v Unii – integrovaných válcoven a převálcoven – plně odráží makroekonomické ukazatele popsané níže ve 105. až 124. bodě odůvodnění.

               (18)

               Z důvodů uvedených výše ve 14. až 16. bodě odůvodnění však Komise předběžně nepovažuje zvláštní situaci společnosti Trametal za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie a nedomnívá se, že by jí měly být ovlivněny makroekonomické ukazatele popsané níže ve 125. až 138. bodě odůvodnění.

               (19)

               Komise tuto připomínku přijala jako oprávněnou a po posouzení předběžných informací o újmě nahradila společnost Trametal ve vzorku společností Ilsenburger Grobblech GmbH, druhým největším výrobcem v Unii při seřazení podle objemu prodeje v Unii během období šetření definovaného níže ve 28. bodě odůvodnění.

               (20)

               Dne 7. března 2016 Komise zpřístupnila zúčastněným stranám sdělení, v němž vysvětluje důvody pro změnu vzorku a uvádí seznam společností zahrnutých do revidovaného vzorku. Žádná ze zúčastněných stran nevznesla ke konečnému vzorku připomínky.

         1.4.2.   Výběr vzorku dovozců

               (21)

               Komise požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení, aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat.

               (22)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo šest dovozců. Tři z nich byli zařazeni do vzorku.

         1.4.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v ČLR

               (23)

               Aby mohla rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala Komise všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise kromě toho požádala zastoupení Čínské lidové republiky při Evropské unii, aby označilo nebo kontaktovalo vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (24)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo čtrnáct vyvážejících výrobců v ČLR. V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek tří společností na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen. Podle čl. 17 odst. 2 základního nařízení byli všichni známí dotčení vyvážející výrobci a orgány ČLR konzultováni ohledně výběru vzorku. Nebyly obdrženy žádné připomínky, a vzorek byl proto potvrzen.

         1.5.   Individuální zjišťování

               (25)

               Sedm vyvážejících výrobců v ČLR uvedlo, že hodlá požádat o individuální zjišťování podle čl. 17 odst. 3 základního nařízení. Žádný z nich však dotazník nevyplnil, a proto nebyly obdrženy žádné žádosti o individuální zjišťování.

         1.6.   Odpovědi na dotazník

               (26)

               Komise odeslala dotazníky všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. Odpovědi na dotazník zaslali tři výrobci v Unii, šest dovozců, kteří nejsou ve spojení, deset uživatelů, skupina středisek služeb pro ocelářský průmysl, tři vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku a dva výrobci v jiných srovnatelných zemích.

         1.7.   Inspekce na místě

               (27)

               Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení existence dumpingu, výsledné újmy a zájmu Unie. Inspekce na místě podle článku 16 základního nařízení se uskutečnily v prostorách těchto stran:

                           —

                           sdružení:

                                       —

                                       Eurofer, Brusel, Belgie;

                           —

                           výrobci v Unii:

                                       —

                                       Aktiengesellschaft der Dillinger Hüttenwerke, Dillingen, Německo

                                       —

                                       Ilsenburger Grobblech GmbH, Ilsenburg, Německo

                                       —

                                       Tata Steel UK Ltd (5), Scunthorpe, Spojené království

                           —

                           vyvážející výrobci v ČLR:

                                       —

                                       Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.,

                                       —

                                       Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd,

                                       —

                                       Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd;

                           —

                           výrobce ve srovnatelné zemi:

                                       —

                                       Bluescope Steel Australia, Port Kembla, Austrálie.

         1.8.   Období šetření a posuzované období

               (28)

               Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. ledna 2015 do 31. prosince 2015 (dále jen „období šetření“ či „OŠ“).

               (29)

               Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2012 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (30)

               Dotčeným výrobkem jsou ploché výrobky z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcované za tepla, neplátované, nepokovené ani nepotažené, jiné než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší, v současnosti kódů KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 a ex 7225 99 00 („tlustý plech“) pocházející z ČLR.

               (31)

               Tlustý plech se používá při výrobě stavebního, důlního a těžebního vybavení; tlakových nádob; výrobě ropovodů a plynovodů; stavbách lodí, mostů a budov.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (32)

               Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

                           a)

                           dotčený výrobek,

                           b)

                           výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v Austrálii;

                           c)

                           výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

               (33)

               Komise proto prozatímně rozhodla, že tyto výrobky jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

               (34)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že definice výrobku je příliš široká. Konkrétně tvrdí, že definice výrobku by měla být omezena na takzvané „komoditní tlusté plechy“, zatímco takzvané „zvláštní tlusté plechy“ by měly být z definice výrobku vyloučeny. Na podporu svého tvrzení v zásadě uplatňuje dva argumenty.

               (35)

               Zaprvé tvrdí, že informace uvedené v podnětu se týkají hlavně „komoditních tlustých plechů“, které tvoří většinu vývozu z ČLR. Zadruhé uvádí, že vymezení výrobku je širší než definice obdobného výrobku v souladu s čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

               (36)

               Komise v tomto ohledu poznamenává, že ve fázi podnětu je třeba poskytnout pouze dostatečné důkazy ohledně dumpingu, újmy a příčinné souvislosti. Proto není v této fázi nutné poskytovat informace o úplném sortimentu výrobků. Omezení analýzy na nejběžněji prodávané vyvážené typy neznamená, že definice výrobku se musí omezovat pouze na tyto typy výrobků.

               (37)

               Kromě toho se v čl. 1 odst. 4 základního nařízení uvádí, že obdobný výrobek musí být s posuzovaným výrobkem totožný nebo mu být velmi podobný. To se ovšem netýká definice posuzovaného výrobku jako takového. Různé typy posuzovaného výrobku musí pouze sdílet stejné základní vlastnosti, což je případ popsaný výše ve 32. bodě odůvodnění.

               (38)

               Mezi parametry, kterými se údajně „zvláštní tlusté plechy“ liší od komoditních tlustých plechů, patří chemické složení, mechanické/technologické složení, dodací podmínky, tloušťka a certifikace a inspekce pro účely stavby lodí.

               (39)

               Kromě tloušťky se žádný z těchto parametrů netýká základních vlastností výrobku. Zúčastněná strana tvrdí, že z definice výrobku by měly být vyloučeny všechny výrobky o tloušťce > 50,8 mm. Jediným argumentem, kterým zúčastněná strana zdůvodňuje toto omezení tloušťky, je ten, že podnět se údajně týká výlučně tlustých plechů o tloušťce < 50,8 mm, neboť důkaz prima facie uvedený v jedné z příloh podnětu týkající se výpočtu dumpingu se omezuje pouze na tyto výrobky.

               (40)

               Je však zřejmé, že definice výrobku v podnětu rovněž zahrnuje výrobky o tloušťce > 50,8 mm, neboť definice výrobku neobsahuje horní hranici pro tloušťku. Jak je uvedeno výše, pouhá skutečnost, že důkazy prima facie týkající se dumpingu zahrnují pouze nejběžněji vyvážené typy výrobků, neznamená, že je definice výrobku omezena na tyto typy.

               (41)

               Komise proto předběžně dospěla k závěru, že definici výrobku ponechá beze změny.

         3.   DUMPING

   3.1.   Běžná hodnota

   3.1.1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

               (42)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení pokud vyvážející výrobce v ČLR splňuje kritéria v čl. 2 odst. 7 písm. c) a je mu proto přiznán status tržního hospodářství, Komise pro uvedenou společnost určí běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 1 až 6.

               (43)

               Komise zaslala formulář žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství všem vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, aby mohli požádat o to, aby jim bylo uděleno zacházení jako v tržním hospodářství. Žádný z nich formulář nepředložil, a proto nemůže být žádné společnosti zacházení jako v tržním hospodářství uděleno.

         3.1.2.   Srovnatelná země

               (44)

               Běžná hodnota byla tedy stanovena na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve třetí zemi s tržním hospodářstvím, jak je stanoveno ve čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení. Pro tento účel bylo nutné vybrat srovnatelnou zemi.

               (45)

               V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že uvažuje o tom, použít jako srovnatelnou zemi Spojené státy americké, a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily. Nebyly vzneseny žádné připomínky.

               (46)

               Dotazníky byly zaslány všem známým výrobcům tlustých plechů v zemích vyjmenovaných výše v 8. bodě odůvodnění a byly obdrženy dvě odpovědi: jedna od výrobce z Austrálie a jedna od výrobce ve Spojených státech amerických.

               (47)

               Odpověď výrobce ve Spojených státech amerických podala důkazy o výrobě a prodeji na domácím trhu v USA.

               (48)

               Ve své odpovědi na dotazník tento výrobce v USA informoval Komisi o tom, že běžná cla v USA na dovoz tlustého plechu jsou nulová. V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z ČLR a jak antidumpingová, tak antisubvenční cla na dovoz z Indie, Indonésie a Korejské republiky.

               (49)

               Na domácím trhu v USA působí 7 výrobců z USA a podíl dovozu z Korejské republiky, Německa, Francie a Kanady na trhu činí 20 %.

               (50)

               Odpověď australského výrobce obsahovala důkazy o výrobě a prodeji na australském domácím trhu, přičemž se jedná o jediného výrobce v Austrálii. Dovoz do Austrálie má však podíl na trhu ve výši 35 %. V platnosti jsou antidumpingová cla na dovoz z ČLR, Indonésie, Japonska, Korejské republiky a Tchaj-wanu, ale tato cla jsou nízká a pro některé společnosti nulová.

               (51)

               Australský domácí trh lze považovat za konkurenceschopnější, protože dovoz dosahuje většího podílu na trhu a dovozní cla jsou nižší.

               (52)

               Komise proto v této fázi dospěla k závěru, že Austrálie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

         3.1.3.   Běžná hodnota

               (53)

               Informace obdržené od spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi byly použity jako základ pro stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž nebylo přiznáno zacházení jako v tržním hospodářství, v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.

               (54)

               Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi reprezentativní.

               (55)

               Objem domácího prodeje je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku výrobcem ve srovnatelné zemi nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce v ČLR zařazeného do vzorku do Unie.

               (56)

               Na základě tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku spolupracujícím výrobcem na domácím trhu ve srovnatelné zemi reprezentativní.

               (57)

               Komise následně určila typy výrobku prodávané na domácím trhu, které byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

               (58)

               Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného výrobcem ve srovnatelné zemi na domácím trhu, který byl shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie každým vyvážejícím výrobcem v ČLR zařazeným do vzorku, prověřovala, zda je objem jeho prodeje reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení.

               (59)

               Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje každým vyvážejícím výrobcem v ČLR zařazeným do vzorku shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie.

               (60)

               Komise zjistila, že některé typy výrobku byly na tomto základě reprezentativní, ale jiné nikoli, a to buď vzhledem k malým množstvím, nebo protože vyvážený typ výrobku nebyl prodáván na domácím trhu výrobcem ve srovnatelné zemi.

               (61)

               Dále Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečný domácí prodej.

               (62)

               Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

                           1)

                           objem prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku; a

                           2)

                           vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

               (63)

               V tomto případě je běžná hodnota váženým průměrem cen veškerého domácího prodeje uvedeného typu výrobku během období šetření.

               (64)

               Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období šetření, pokud:

                           1)

                           objem ziskového prodeje typu výrobku tvoří nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu; nebo

                           2)

                           vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

               (65)

               Pokud výrobce ve srovnatelné zemi neprodával určitý typ výrobku na domácím trhu v reprezentativním množství nebo se neprodával vůbec či byl prodej ztrátový, stanovila Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení.

               (66)

               U typu výrobku, který se na domácím trhu neprodával v reprezentativním množství, byla běžná hodnota stanovena připočtením průměrných prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z běžných obchodních transakcí na domácím trhu pro každý z těchto typů k jejich průměrným výrobním nákladům.

               (67)

               U typu výrobků neprodávaných vůbec nebo tam, kde byl veškerý prodej na domácím trhu ztrátový, byla běžná hodnota stanovena připočtením průměrných prodejních, režijních a správních nákladů a zisku z běžných obchodních transakcí obdobného výrobku na domácím trhu k průměrným výrobním nákladům každého typu.

               (68)

               V případě, že se určitý typ výrobku na domácím trhu srovnatelné země vůbec neprodával, byly výrobní náklady stanoveny na základě nákladů nejbližšího levnějšího typu.

         3.2.   Vývozní cena

               (69)

               Vývozní cena byla zkontrolována u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku během inspekce na místě. Jestliže byl vývoz do Unie určen přímo prvnímu nezávislému odběrateli nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě cen skutečně zaplacených nebo splatných za dotčený výrobek prodávaný na vývoz do Unie.

               (70)

               Jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vyvážel tlustý plech prostřednictvím dovozce ve spojení v Unii. Vývozní cena pro uvedený prodej byla početně určena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení.

         3.3.   Srovnání

               (71)

               Komise srovnala běžnou hodnotu od výrobce ve srovnatelné zemi a vývozní cenu výrobců zařazených do vzorku na základě ceny ze závodu.

               (72)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy s ohledem na náklady na dopravu, manipulaci a nakládku a vedlejší náklady, nepřímé daně, provize, náklady na úvěry a bankovní poplatky.

               (73)

               V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, kteří prodávali do Unie prostřednictvím obchodních společností ve spojení s funkcemi podobnými funkcím obchodního zástupce vykonávajícího svou činnost za úplatu formou provize, byla provedena úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení.

         3.4.   Dumpingová rozpětí

               (74)

               U spolupracujících vyvážejících výrobců zařazených do vzorku Komise srovnávala váženou průměrnou běžnou hodnotu každého typu obdobného výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

               (75)

               Na tomto základě činí předběžná vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF (zahrnující náklady, pojištění a přepravu zboží) na hranice Unie před proclením:

                  Tabulka 1

                  Dumpingová rozpětí společností zařazených do vzorku

                           Společnost

                           Prozatímní dumpingové rozpětí

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

               (76)

               U spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, Komise vážené průměrné dumpingové rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku vypočetla v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení.

               (77)

               Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří nebyli zařazeni do vzorku, 125,5 %.

               (78)

               U všech ostatních vyvážejících výrobců v ČLR stanovila Komise dumpingové rozpětí na základě dostupných údajů v souladu s článkem 18 základního nařízení.

               (79)

               Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Úroveň spolupráce vychází z objemu vývozu spolupracujících vyvážejících výrobců do Unie vyjádřeného jako podíl na celkovém objemu vývozu – jak je uveden ve statistikách Eurostatu o dovozu – z ČLR do Unie.

               (80)

               Úroveň spolupráce je v tomto případě vysoká, protože vývoz spolupracujících vyvážejících výrobců představoval přibližně 87 % celkového vývozu do Unie v období šetření. Na tomto základě Komise rozhodla, že stanoví dumpingové rozpětí pro všechny ostatní společnosti na úrovni společnosti zařazené do vzorku s nejvyšším dumpingovým rozpětím.

               (81)

               Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením jsou následující:

                  Tabulka 2

                  Dumpingová rozpětí všech společností

                           Společnost

                           Prozatímní dumpingové rozpětí

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           Ostatní spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

                           125,5 %

                           Všechny ostatní společnosti

                           127,6 %

         4.   ÚJMA

   4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

               (82)

               Obdobný výrobek v Unii v období šetření vyrábělo 30 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (83)

               26 z nich spolupracovalo při výběru vzorku. Tito spolupracující výrobci v Unii představují přibližně 94 % celkové výroby výrobního odvětví Unie a celkového prodeje obdobného výrobku výrobním odvětvím Unie v období šetření.

               (84)

               Celková výroba obdobného výrobku v Unii během období šetření činí přibližně 10,3 milionu tun. Komise tento údaj stanovila na základě všech dostupných informací o výrobním odvětví Unie, jako je podnět, ověřené odpovědi na dotazník ze strany výrobců v Unii zařazených do vzorku a ověřené odpovědi sdružení Eurofer.

               (85)

               Jak je uvedeno výše v 1. bodě odůvodnění, do vzorku byli vybráni tři výrobci v Unii představující přibližně 28,5 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie a celkového objemu výroby obdobného výrobku v Unii během období šetření.

         4.2.   Spotřeba v Unii

               (86)

               Komise stanovila spotřebu v Unii na základě dovozních statistik Eurostatu a ověřených údajů o prodeji od výrobního odvětví Unie.

               (87)

               Spotřeba tlustého plechu v Unii vyvíjela takto:

                  Tabulka 3

                  spotřeba v Unii (v tunách)

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Celková spotřeba EU (v tunách)

                           8 991 777

                           8 423 747

                           8 820 363

                           9 467 177

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              94

                              98

                              105

                              Zdroj: Eurostat, ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (88)

               Spotřeba v Unii se během posuzovaného období zvýšila o 5 %. Meziroční analýza ukazuje počáteční pokles o 6 % mezi lety 2012 a 2013 a následné zotavení v roce 2014 a v období šetření o 11 procentních bodů neboli více než 1 milion tun.

               (89)

               Využití pro vlastní spotřebu je u výrobců v Unii nevýznamné, neboť představuje méně než 0,5 % spotřeby v Unii během posuzovaného období. Ukazatele újmy jsou tedy posuzovány pro celý trh Unie, včetně množství využívaného pro vlastní potřebu výrobci v Unii.

         4.3.   Objem dovozu a jeho podíl na trhu

               (90)

               Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Podíl dovozu na trhu byl následně stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění.

               (91)

               Dovoz tlustých plechů do Unie se vyvíjel takto:

                  Tabulka 4

                  Objem dovozu (v tunách) a podíl na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Objem dovozu z ČLR (v tunách)

                           410 583

                           343 545

                           693 117

                           1 359 143

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              84

                              169

                              331

                           Podíl ČLR na trhu

                           4,6 %

                           4,1 %

                           7,9 %

                           14,4 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              89

                              172

                              314

                              Zdroj: Eurostat, ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (92)

               Objem dovozu z ČLR do Unie během posuzovaného období vzrostl o 231 %. Po poklesu o 16 % mezi lety 2012 a 2013 se dovoz z ČLR v roce 2014 významně zvýšil o 85 procentních bodů a v období šetření vzrostl ještě o dalších 162 procentních bodů.

               (93)

               Počáteční pokles vývozu z ČLR v letech 2012 a 2013 byl způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je znázorněno výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. Po roce 2013 zažil trh Unie dynamický nárůst, kdy mezi rokem 2013 a posuzovaným obdobím vzrostl o více než 1 milion tun. Tento růst byl téměř výlučně absorbován dovozem z ČLR, který se během tohoto období rovněž zvýšil o více než 1 milion tun.

               (94)

               Souběžně se podíl na trhu, který připadá na dovoz z ČLR, více než ztrojnásobil ze 4,6 % v roce 2012 na 14,4 % v období šetření.

         4.3.1.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

               (95)

               Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Vážená průměrná cena dovozu tlustých plechů z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

                  Tabulka 5

                  Dovozní ceny (EUR/t)

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Ceny výrobků dovážených z ČLR

                           647

                           539

                           488

                           460

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              83

                              75

                              71

                              Zdroj: Eurostat

               (96)

               Průměrné ceny výrobků dovážených z ČLR za posuzované období poklesly o 29 %. Docházelo k trvalému poklesu z 647 EUR za tunu v roce 2012 na 460 EUR za tunu v období šetření.

               (97)

               Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

                           1)

                           váženého průměru prodejních cen tří výrobců v Unii zařazených ve vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie upravených na úroveň ceny ze závodu; a

                           2)

                           odpovídajících vážených průměrných cen dovozu na úrovni CIF s dodáním na hranice Unie podle typu výrobku od tří výrobců v ČLR zařazených do vzorku prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF s příslušnou úpravou o náklady po dovozu.

               (98)

               Toto cenové srovnání bylo provedeno podle jednotlivých typů u obchodních operací na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou, a po odečtení rabatů a slev. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu tří výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření.

               (99)

               Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že se dumpingový dovoz z ČLR podbízel cenám výrobního odvětví Unie v průměru o 29 %.

         4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.4.1.   Obecné poznámky

               (100)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

               (101)

               Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy.

               (102)

               Komise posoudila makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, náklady práce, růst, produktivita a velikost dumpingových rozpětí a zotavení z minulého dumpingu) na úrovni celého výrobního odvětví Unie. Posouzení vycházelo z informací poskytnutých žadatelem, výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami (Eurostat). Makroekonomické údaje se týkaly všech výrobců v Unii.

               (103)

               Komise posoudila mikroekonomické ukazatele (průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál) na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly řádně ověřeny, a dostupných oficiálních statistik (Eurostat). Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               (104)

               Komise poznamenává, že jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku v prosinci 2015 výrobu tlustých plechů přerušil. Toto přerušení nemá vliv na žádné ukazatele újmy, neboť k němu došlo na samém konci období šetření, a proto byly oba soubory údajů shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

         4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

   4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (105)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Objem výroby (v tunách)

                           11 795 082

                           10 352 766

                           10 911 713

                           10 345 121

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              88

                              93

                              88

                           Výrobní kapacita (v tunách)

                           16 972 100

                           16 410 487

                           16 646 634

                           16 618 427

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              97

                              98

                              98

                           Využití kapacity

                           69 %

                           63 %

                           66 %

                           62 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              91

                              94

                              90

                              Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (106)

               Objem výroby výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 12 %. Po 12 % poklesu v letech 2012 a 2013 objem výroby v roce 2014 mírně vzrostl o 5 procentních bodů a v roce 2015 znovu poklesl o 5 procentních body na úroveň roku 2013.

               (107)

               Počáteční pokles objemu výroby v letech 2012 a 2013 byl způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, jak je znázorněno výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno využít následný nárůst spotřeby mezi rokem 2013 a obdobím šetření. Zatímco spotřeba vzrostla o 11 % neboli více než 1 milion tun, produkce výrobního odvětví Unie se v roce 2014 pouze dočasně mírně zvýšila a v období šetření opět poklesla na úroveň roku 2013.

               (108)

               Oznámené číselné údaje týkající se výrobní kapacity výrobního odvětví Unie se týkají technické kapacity, což znamená, že byly vzaty v úvahu úpravy, jež jsou výrobním odvětvím považovány za standardní a týkají se doby potřebné pro nastavení, údržby, překážek a dalších obvyklých přerušení práce.

               (109)

               Na tomto základě výrobní kapacita během posuzovaného období mírně klesla o 2 %, přičemž trh ve stejném období prodělával 6 % růst.

               (110)

               Vzhledem k tomu, že snížení objemu výroby přesahuje snížení výrobní kapacity, došlo během posuzovaného období k poklesu využití kapacity výrobního odvětví Unie o 10 %.

         4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

               (111)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Objem prodeje a podíl na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Objem prodeje na trhu Unie (v tunách)

                           7 518 049

                           6 972 140

                           6 873 967

                           6 954 688

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              93

                              91

                              93

                           Tržní podíl výrobního odvětví Unie

                           83,6 %

                           82,8 %

                           77,9 %

                           73,5 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              99

                              93

                              88

                              Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (112)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie v posuzovaném období poklesl o 7 %. Po poklesu o 7 % v letech 2012 a 2013 a dalším poklesu v roce 2014 o 2 procentní body objem prodeje v období šetření mírně vzrostl o 2 procentní body.

               (113)

               Počáteční pokles objemu prodeje v letech 2012 a 2013 byl podobně jako vývoj v objemu výroby způsoben klesající spotřebou na trhu Unie, která je vysvětlena v 87. bodě odůvodnění. Výrobní odvětví Unie však nebylo schopno využít následný nárůst spotřeby mezi rokem 2013 a obdobím šetření. Zatímco spotřeba Unie vzrostla o více než 1 milion tun, množství prodeje výrobního odvětví Unie zůstalo na nízké úrovni z roku 2013.

               (114)

               Kvůli poklesu množství prodeje o 7 % na trhu rostoucím o 5 % klesl podíl výrobního odvětví Unie na trhu během posuzovaného období o 12 %.

         4.4.2.3.   Zaměstnanost a produktivita

               (115)

               Zaměstnanost a produktivita výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 8

                  Zaměstnanost a produktivita

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Počet zaměstnanců (plný pracovní úvazek/FTE)

                           22 622

                           20 920

                           19 688

                           18 722

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              92

                              87

                              83

                           Produktivita (t/FTE)

                           521

                           495

                           554

                           553

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              95

                              106

                              106

                              Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (116)

               Ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období poklesla zaměstnanost o 17 %. Tento pokles měl dva hlavní důvody:

                           —

                           12 % snížení objemu výroby v důsledku narůstajícího množství dumpingového dovozu z ČLR;

                           —

                           snaha výrobního odvětví Unie snížit výrobní náklady a zvýšit úspory z důvodu vyšší efektivity vzhledem k rostoucí konkurenci dumpingového dovozu z ČLR. Tyto úspory z důvodu vyšší efektivity zvýšily produktivitu o 6 %.

               (117)

               Komise poznamenává, že spotřeba na trhu Unie se během posuzovaného období zvýšila o 5 %. Bez rostoucího objemu dumpingového dovozu z ČLR by tedy výrobní odvětví Unie bývalo bylo s to udržet zaměstnanost, protože úspory z důvodu vyšší efektivity by absorbovala zvýšená poptávka.

         4.4.2.4.   Náklady práce

               (118)

               Průměrné náklady práce ve výrobním odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 9

                  Průměrné náklady práce v přepočtu na 1 FTE (plný pracovní úvazek)

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Průměrné náklady práce na FTE (v EUR)

                           49 257

                           51 594

                           51 589

                           55 542

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              105

                              105

                              113

                              Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (119)

               Vzhledem k výraznému snížení lidských zdrojů hlášenému ve 115. bodě odůvodnění výše se průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance během posuzovaného období zvýšily o 13 %. Přestože určitá část zvýšených nákladů práce souvisí s povinným zvyšováním mezd podle kolektivní smlouvy, je toto zvýšení převážně způsobeno náklady na snížení lidských zdrojů a počtu pracovních hodin. Tyto náklady zahrnují platby odstupného a vyšší náklady vzniklé během práce na částečný úvazek kvůli klesající produkci v důsledku stabilně narůstajícího objemu dumpingového dovozu.

         4.4.2.5.   Růst

               (120)

               Spotřeba v Unii od roku 2012 do roku 2013 nejprve poklesla o 6 % neboli o téměř 600 000 tun. Tento počáteční pokles měl negativní dopad na stav prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Unie.

               (121)

               Mezi rokem 2013 a obdobím šetření byla situace odlišná. Spotřeba v Unii zaznamenala dynamický růst o 11 procentních bodů neboli více než o 1 milion tun. Výrobní odvětví Unie však tohoto dynamického růstu nemohlo využít. Ve skutečnosti zůstal objem výroby a prodeje na velmi nízké úrovni roku 2013. Růst trhu Unie byl zcela absorbován rostoucím objemem levného dumpingového dovozu z ČLR, který mezi rokem 2013 a obdobím šetření rovněž vzrostl o více než 1 milion tun, jak je uvedeno v 91. bodě odůvodnění.

         4.4.2.6.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (122)

               Dumpingová rozpětí všech vyvážejících výrobců z ČLR přesáhla hodnotu 100 %. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad těchto velmi vysokých dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie vážný.

               (123)

               V roce 2000 Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých plochých za tepla válcovaných výrobků z nelegované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indie a Rumunska. Tato opatření se vztahovala na výrobky velmi podobné definice jako v tomto šetření. Platnost těchto opatření skončila dne 11. srpna 2005.

               (124)

               Jak se uvádí níže ve 221. bodě odůvodnění, výrobní odvětví dosáhlo ziskovosti přesahující cílový zisk. Komise proto předběžně vyvozuje závěr, že výrobní odvětví Unie překonalo účinky dřívějšího dumpingu.

         4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

   4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

               (125)

               Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, a jednotkové výrobní náklady výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 10

                  Prodejní ceny v Unii

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Prodejní cena (v EUR za tunu)

                           821

                           691

                           658

                           617

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              84

                              80

                              75

                           Jednotkové výrobní náklady (EUR/t)

                           836

                           784

                           705

                           680

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              94

                              84

                              81

                              Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

               (126)

               Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období trvale snižovaly o 25 %, zatímco průměrné jednotkové výrobní náklady poklesly o 19 %. Prodejní ceny klesaly rychleji a v průměru byly trvale nižší než jednotkové výrobní náklady.

               (127)

               Aby výrobci v Unii omezili ztrátu podílu na trhu, byli nuceni přizpůsobit se spirále poklesu cen a podstatně snížit své prodejní ceny. Tento pokles cen výrazně překračuje snížení jejich výrobních nákladů, k němuž došlo především poklesem cen surovin v posuzovaném období a nárůstem produktivity, jehož se dosáhlo prostřednictvím snížení počtu zaměstnanců, jak vyplývá ze 115. bodu odůvodnění výše.

         4.4.3.2.   Zásoby

               (128)

               Úroveň zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjela takto:

                  Tabulka 11

                  Zásoby

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Konečný stav zásob (v tunách)

                           224 600

                           228 325

                           246 532

                           282 631

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              102

                              110

                              126

                           Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

                           9 %

                           10 %

                           10 %

                           12 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              109

                              111

                              135

                              Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

               (129)

               Konečný stav zásob tři výrobců v Unii zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období nepřetržitě zvyšoval o 26 %. Současně se neustále zvyšovala úroveň jejich konečného stavu zásob vyjádřená jako procento výroby, a to o 35 %.

               (130)

               Hlavním důvodem zvyšování stavu zásob bylo, že ačkoli se výrobní odvětví Unie snažilo zabránit poklesu objemu výroby, objem prodeje se snižoval ještě rychleji, jelikož výrobní odvětví Unie nemohlo vůbec těžit z růstu trhu v důsledku rostoucího objemu levného dumpingového dovozu.

         4.4.3.3.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

               (131)

               Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že ztrátu před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl obratu z tohoto prodeje.

               (132)

               Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 12

                  Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Ziskovost prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení (procentní podíl obratu z prodeje)

                           1,6 %

                           – 12,2 %

                           – 4,4 %

                           – 10,4 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              – 773

                              – 280

                              – 658

                           Peněžní tok
                           ('000 EUR)

                           52 449

                           – 109 945

                           19 964

                           – 66 035

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              – 210

                              38

                              – 126

                           Investice
                           ('000 EUR)

                           209 128

                           224 431

                           170 108

                           143 420

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              81

                              69

                           Návratnost investic

                           7,6 %

                           – 22,4 %

                           – 2,2 %

                           – 13,7 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              – 297

                              – 29

                              – 182

                              Zdroj: ověřené odpovědi na dotazník

               (133)

               Ziskovost v průběhu posuzovaného období poklesla o 758 %. V roce 2012 se výrobcům v Unii zařazeným do vzorku podařilo vytvořit zisk o ve výši 1,6 %, ve všech následujících letech však vykazovali ztrátu.

               (134)

               Zatímco vysoké ztráty na úrovni 12,2 % v roce 2013 jsou důsledkem velmi nízké poptávky v daném roce, výrazný cenový a objemový tlak vyvíjený na výrobní odvětví Unie v důsledku zvyšování dovozu z ČLR od roku 2014 do období šetření neumožnil výrobnímu odvětví Unie těžit z dynamického růstu spotřeby v Unii o 11 procentních bodů. Jak je uvedeno výše v 93. bodě odůvodnění, tento růst byl téměř zcela absorbován dumpingovým dovozem z ČLR.

               (135)

               Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Tok peněz se v posuzovaném období snížil o 226 %. Po snížení o 310 % v období let 2012 až 2013, které bylo způsobené velmi nízkou poptávkou v daném roce, se peněžní tok zlepšil a v roce 2014 dosáhl mírně pozitivního výsledku. Negativní vývoj nicméně pokračoval i v období šetření, kdy opět dosáhl výrazně zápornou úroveň.

               (136)

               Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Návratnost investic se v posuzovaném období snížila o 282 %. Po dramatickém snížení o 397 % v období let 2012 až 2013, které bylo způsobené velmi nízkou poptávkou v daném roce, se v roce 2014 a v období šetření do určité míry zlepšila, stále však byla záporná.

               (137)

               Výrobní odvětví Unie následně během posuzovaného období snížilo úroveň investicí o 31 %. Po nárůstu investic o 7 % v letech 2012 až 2013 bylo výrobní odvětví Unie nuceno investice v roce 2014 snížit o 26 procentních bodů a v období šetření o dalších 12 procentních bodů. Jak ukazuje tabulka 6 ve 105. bodě odůvodnění, tyto investice se nevyužily ke zvýšení výrobní kapacity.

               (138)

               Schopnost získat kapitál byla ovlivněna ztrátou vzniklou během posuzovaného období, což v důsledku vedlo k uzavření provozu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.

         4.4.4.   Závěr ohledně újmy

               (139)

               Posuzované období se vyznačuje dvěma rozdílnými etapami: 2012 až 2013 až 2014 až do konce období šetření.

               (140)

               Zpočátku, v letech 2012 a 2013, spotřeba v Unii výrazně poklesla o 6 %. Tato klesající spotřeba měla negativní dopad na řadu ukazatelů újmy, jako je objem prodeje a ceny, výroba, kapacita a využití kapacity, zaměstnanost, produktivita, ziskovost, peněžní tok a návratnost investic.

               (141)

               Následně, v roce 2014 a v období šetření, spotřeba v Unii zaznamenala dynamický růst o 11 procentních bodů neboli o více než 1 milion tun. Výrobní odvětví Unie však nemohlo tohoto růstu využít, neboť byl zcela absorbován rostoucím objemem dumpingového dovozu z ČLR.

               (142)

               V této situaci zvýšené spotřeby výrobní odvětví Unie nedokázalo zvýšit objem prodeje ani objem výroby, zatímco využití kapacity na rostoucím trhu dokonce mírně pokleslo.

               (143)

               Pokusy o zachování úrovně produkce měly za následek zvýšení zásob o 24 procentních bodů. Výrobní odvětví Unie zároveň ztratilo 9,3 % procentního bodu podílu na trhu oproti dovozu z ČLR, který ve stejném období získal 10,3 % procentního bodu podílu na trhu. Jednotkové prodejní ceny poklesly o 9 procentních bodů a výrobní náklady poklesly o 13 procentních bodů.

               (144)

               To vedlo k mírnému zlepšení finančních ukazatelů, jako je ziskovost, peněžní tok a návratnost investic, které však během tohoto období i nadále zůstaly převážně negativní. Zaměstnanost se snížila o 9 procentních bodů, přestože výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit produktivitu o 11 procentních bodů. Kromě toho muselo výrobní odvětví Unie omezit investice o 38 procentních bodů vzhledem k trvale negativní ziskovosti a návratnosti investic.

               (145)

               Celkově výrobní odvětví Unie snížilo svou produkci a přijalo konkrétní kroky ke zvýšení efektivity prostřednictvím snížení pracovní síly a výrobní kapacity, a podařilo se mu tak významně snížit výrobní náklady.

               (146)

               I přes tyto kroky během posuzovaného období za účelem zlepšení celkové výkonnosti se jeho hospodářské a finanční postavení na volném trhu v posuzovaném období výrazně zhoršilo, a to v důsledku akumulace ztrát počínaje rokem 2013.

               (147)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

               (148)

               V souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 3 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli.

               (149)

               Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné faktory než dumpingový dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto dumpingovému dovozu. Těmito činiteli jsou: silná konkurence způsobená problémy v poptávce na trhu Unie, nízké využití kapacity výrobního odvětví Unie, dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a konkurence mezi vertikálně integrovanými výrobci a převálcovnami.

         5.1.   Účinky dumpingového dovozu

               (150)

               Prodejní ceny vyvážejících výrobců z ČLR klesly během období šetření o 25 %, z 647 EUR za tunu v roce 2012 na 460 EUR za tunu. Stálým snižováním svých jednotkových prodejních cen během posuzovaného období dokázali výrobci z ČLR významně zvýšit svůj podíl na trhu ze 4,6 % v roce 2012 na 14,4 % v období šetření.

               (151)

               Zatímco v období let 2012 až 2013 byla výkonnost výrobního odvětví Unie negativně ovlivněna poklesem poptávky, následně měl na výkonnost výrobního odvětví Unie jasný negativní vliv takřka nepřetržitý nárůst dovozu z ČLR.

               (152)

               Zatímco výrobní odvětví Unie snižovalo své náklady tím, že omezovalo zaměstnanost a těžilo z poklesu cen surovin, dumpingový dovoz stále rostl a přinutil výrobní odvětví Unie ještě více snižovat prodejní ceny v Unii, aby tak omezilo ztrátu svého podílu na trhu, i když na úkor ziskovosti.

               (153)

               Navíc zatímco ziskovost výrobního odvětví Unie vykazovala mírné zlepšení v důsledku snížení ztráty v roce 2014, v období šetření objem dovozu dále narůstal a ceny ještě více klesaly, což přivodilo další pokles cen a ziskovosti výrobního odvětví Unie.

               (154)

               Postupné zpomalování hospodářství a velmi výrazná nadměrná kapacita ocelářského průmyslu v ČLR navíc nutily čínské výrobce ocele přesměrovat svůj přebytek výroby na vývozní trhy (6), přičemž trh Unie představuje atraktivní vývozní destinaci.

               (155)

               Řada jiných tradičně důležitých vývozních trhů zavedla nebo zvažuje zavedení opatření vůči výrobkům z oceli z ČLR, včetně tlustých plechů (7), jelikož ceny jsou uměle stlačovány nekalým dovozem, což vede k nezdravé konkurenci.

               (156)

               Trh Unie se v důsledku rostoucího ukládání opatření na ochranu obchodu po celém světě stal jednou z nejatraktivnějších destinací dumpingového dovozu z ČLR, a to na úkor výrobního odvětví Unie.

               (157)

               Tento závěr potvrzují nejnovější dovozní statistiky Eurostatu, ze kterých vyplývá, že dovoz z ČLR od konce období šetření ještě více vzrostl. Objemy dovozu se v období od března do května 2016 zvýšily přibližně o 15 % v porovnání s objemy dovozu během období šetření, přičemž průměrné ceny tohoto dovozu nadále klesaly o přibližně 30 %.

         5.2.   Účinky jiných činitelů

   5.2.1.   Silná konkurence způsobená problémy v poptávce na trhu Unie

               (158)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že újma výrobního odvětví Unie nebyla zapříčiněna dovozem z ČLR, nýbrž problémy v poptávce na trhu Unie. Podle jejího tvrzení se poptávka v Unii v období od roku 2014 do období šetření zotavila, přičemž v roce 2012 byla 32 % pod nejvyšší úrovní z roku 2007 a v roce 2014 byla 17 % pod údajně „normálním“ rokem 2004.

               (159)

               Taková nedostatečná poptávka měla údajně za následek silnou konkurenci, protože trh potřeboval jen omezené množství výrobků, a tím se na prodejní ceny Unie vyvíjel vysoký tlak.

               (160)

               Nicméně tato silná konkurence způsobená údajnými problémy v poptávce neměla negativní vliv na schopnost vývozců z ČLR prodávat za dumpingové ceny stále větší objem dumpingových tlustých plechů na trhu Unie, čímž se jejich podíl na trhu zvýšil z 4,6 % na 14,4 %, což téměř přesně odpovídalo ztrátě podílu výrobního odvětví Unie na trhu a vyvíjelo na výrobní odvětví Unie značný cenový tlak vedoucí k jeho záporné ziskovosti.

               (161)

               Zatímco na počátku měly významný negativní dopad na výkonnost výrobního odvětví Unie v roce 2013 problémy v poptávce, hlavní příčinou silné konkurence na trhu Unie zejména v roce 2014 a v období šetření je dumpingový dovoz z ČLR.

               (162)

               V roce 2014 a v období šetření mohlo výrobní odvětví Unie těžit z oživení trhu. Bylo mu v tom zabráněno podstatným nárůstem dovozu z ČLR, který se během těchto dvou let více než ztrojnásobil, a získával další podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.

               (163)

               Komise se proto přiklání k závěru, že problémy s poptávkou na trhu Unie nejsou hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

         5.2.2.   Nízké využití kapacity výrobců v Unii

               (164)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že je újma výrobního odvětví Unie rovněž zapříčiněna nízkým využitím kapacity způsobeným výraznou nadměrnou kapacitou výrobců v Unii. Tvrdí, že již v roce 2012, kdy byl dovoz z ČLR na poměrně nízké úrovni, bylo využití kapacity již velmi nízké a že výrobní odvětví Unie své kapacity odpovídajícím způsobem nesnížilo.

               (165)

               Poptávka v Unii však následně výrazně vzrostla, zejména v roce 2014 a v období šetření, kdy překročila úroveň poptávky z roku 2012 o 6 %. Bez výrazně narůstajícího objemu dumpingového dovozu z ČLR by tento nárůst poptávky vedl ke zvýšenému využití kapacity výrobního odvětví Unie, a to tím spíše vzhledem k tomu, že svou výrobní kapacitu na rostoucím trhu snížilo o 2 %.

               (166)

               Komise proto vyvozuje závěr, že nízké využití kapacity, které se projevilo zejména v roce 2014 a v období šetření, je způsobeno zejména výrazným nárůstem objemu dumpingového dovozu z ČLR.

         5.2.3.   Dovoz z dalších třetích zemí

               (167)

               Objem dovozu stanovila Komise na základě databáze Eurostatu. Kromě ČLR pocházel dovoz zejména z Ukrajiny a Ruska. Podíl dovozu na trhu byl stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou výše v tabulce 3 v 87. bodě odůvodnění.

               (168)

               Dovoz do Unie z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                  Tabulka 13

                  Dovoz ze třetích zemí (v tunách) a podíl na trhu

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Ukrajina

                           Objem dovozu (v tunách)

                           421 553

                           600 896

                           713 189

                           583 132

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              143

                              169

                              138

                           Podíl na trhu

                           4,7 %

                           7,1 %

                           8,1 %

                           6,2 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              152

                              172

                              131

                           Průměrná cena

                           574

                           477

                           470

                           451

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              83

                              82

                              79

                           Rusko

                           Objem dovozu (v tunách)

                           148 594

                           158 883

                           196 207

                           222 999

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              107

                              132

                              150

                           Podíl na trhu

                           1,7 %

                           1,9 %

                           2,2 %

                           2,4 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              114

                              135

                              143

                           Průměrná cena

                           513

                           461

                           446

                           412

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              90

                              87

                              80

                           Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

                           Objem dovozu (v tunách)

                           1 063 146

                           1 108 062

                           1 253 278

                           1 153 345

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              104

                              118

                              108

                           Podíl na trhu

                           11,8 %

                           13,2 %

                           14,2 %

                           12,2 %

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              111

                              120

                              103

                           Průměrná cena

                           621

                           516

                           505

                           505

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              83

                              81

                              81

                              Zdroj: Eurostat

               (169)

               Tržní podíl dovozu z jiných třetích zemí se během posuzovaného období téměř nezměnil, zatímco podíl dovozu z ČLR se zvýšil o 214 %.

               (170)

               Kromě toho se podíl Ukrajiny a Ruska v posuzovaném období pouze lehce zvýšil. V případě Ukrajiny tržní podíl vzrostl ze 4,7 % na 6,2 %, v případě Ruska o 1,7 % na 2,4 %, a to pouze na úkor jiných dovážejících zemí než ČLR.

               (171)

               V kontextu nárůstu spotřeby Unie o 5 % a poklesu podílu výrobního odvětví Unie na trhu o 10 procentních bodů během posuzovaného období to znamená, že dovoz z ČLR získal podíl na trhu pouze od výrobního odvětví Unie.

               (172)

               V důsledku toho představuje dovoz z ČLR přibližně 54 % celkového dovozu do Unie během období šetření, zatímco dovoz z Ukrajiny tvoří přibližně 23 % a z Ruska 9 %.

               (173)

               Průměrné dovozní ceny z ostatních třetích zemí se snižovaly mnohem pomaleji než ceny dovozu z ČLR. Tyto ceny klesly o 19 %, zatímco dovozní ceny z ČLR se snížily o 29 %.

               (174)

               Přestože jsou ceny dovozu z Ukrajiny a Ruska v průměru stále nižší než dovozní ceny z ČLR, snižovaly se v posuzovaném období mnohem pomalejším tempem než dovozní ceny z ČLR. Tyto ceny však nemusí být přímo srovnatelné, protože průměrné ceny ovlivňuje odlišná skladba sortimentu.

               (175)

               Kromě toho se objemy dovozu konkrétně z Ukrajiny a Ruska či ze všech ostatních třetích zemí obecně nezvýšily tak výrazně jako objemy dovozu z ČLR. Zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl během posuzovaného období o téměř 1 milion tun, objem dovozu z Ukrajiny se zvýšil přibližně o 160 000 tun, z Ruska přibližně o 75 000 tun a ze všech ostatních třetích zemí (včetně Ruska a Ukrajiny) o přibližně 90 000 tun.

               (176)

               Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k mnohem menšímu objemu dovozu z Ukrajiny a Ruska ve srovnání s dovozem z ČLR nenasvědčuje nic tomu, že by dovoz z těchto dvou zemí působil výrobnímu odvětví Unie újmu.

               (177)

               Dovoz ze všech ostatních třetích zemí (včetně Ruska a Ukrajiny) je v průměru dražší než dovoz z ČLR a zvýšení jeho podílu na trhu bylo na zanedbatelné úrovni 1 procentního bodu.

               (178)

               Komise se proto přiklání k závěru, že dovoz tlustých plechů z třetích zemí nejsou hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie a nenarušují příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

         5.2.4.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

               (179)

               Objem a průměrná cena vývozu výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 14

                  Vývozní výkonnost

                           2012

                           2013

                           2014

                           OŠ (2015)

                           Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (výrobní odvětví Unie)

                           1 881 932

                           1 361 279

                           1 825 628

                           1 548 156

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              72

                              97

                              82

                           Průměrná vývozní cena (EUR/t)

                              (Výrobci zařazení do vzorku)

                           1 002

                           831

                           814

                           764

                              Index (2012 = 100)

                              100

                              83

                              81

                              76

                              Zdroj: Ověřené odpovědi sdružení Eurofer a odpovědi na dotazník

               (180)

               Objem vývozu pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, mimo Unii se během posuzovaného období snížil o 18 %. Po poklesu o 28 % mezi lety 2012 a 2013 vzrostl v roce 2014 o 25 procentních bodů a během období šetření znovu poklesl o 15 procentních bodů.

               (181)

               Pokud jde o ceny, ty během posuzovaného období značně poklesly o 24 %, v souladu s poklesem ceny na trhu Unie (– 25 %).

               (182)

               Celkově vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie do značné míry odráží jeho výkonnost na trhu Unie. Trh Unie je však pro výrobní odvětví Unie podstatně důležitější než jeho vývozní trhy. V průběhu posuzovaného období byl prodej na trhu Unie přibližně čtyřikrát vyšší než prodej na vývoz.

               (183)

               Komise se proto domnívá, že vzhledem k omezenému významu tohoto prodeje na vývoz nemohla vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

         5.2.5.   Hospodářská soutěž mezi vertikálně integrovanými výrobci v Unii a převálcovnami v Unii

               (184)

               Jedna zúčastněná strana tvrdila, že ziskové rozpětí vertikálně integrovaných výrobců v Unii narušovaly nižší ceny účtované převálcovnami v Unii, které údajně účtují ceny o 6–9 % nižší než ceny účtované vertikálně integrovanými výrobci.

               (185)

               Převálcovna je společnost, která nevyrábí vlastní vstupní materiál, tedy ocelové desky. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku vyrábějí vlastní ocelové desky a jsou proto vertikálně integrovanými výrobci.

               (186)

               Komise v tomto ohledu poznamenává, že ceny dumpingového dovozu z ČLR se podbízely cenám výrobního odvětví Unie průměrně o 29 % během období šetření, jak je uvedeno v 99. bodě odůvodnění. Na tomto základě by byly ceny dumpingového dovozu z ČLR stále přinejmenším o 20 % nižší než ceny převálcoven v Unii.

               (187)

               Stejná strana rovněž tvrdila, že množství vyrobené převálcovnami v Unii se snižuje, jelikož řada z nich je odkázána na dodávky ocelových desek z Ukrajiny. Tato dodávka z Ukrajiny ovšem poklesla kvůli nedostatečným dodávkám během posuzovaného období a tento pokles dodávek nebyl kompenzován výrobou ostatních výrobců v Unii navzdory jejich nízkému využití kapacity.

               (188)

               V této souvislosti strana neposkytla žádné důkazy o tom, že výrobci v Unii neměli zájem nebo nebyli ochotni dodávat tato dodatečná množství. Z toho jednoznačně vyplývá, že zejména tito odběratelé citliví na ceny přešli od výrobků vyráběných výrobním odvětvím Unie k ještě levnějšímu dumpingovému dovozu z ČLR.

               (189)

               Komise proto dospěla k závěru, že pokles ziskovosti vertikálně integrovaných výrobců v Unii může být pouze ve velmi omezené míře způsoben klesajícím množstvím tlustých plechů, které za přiměřené ceny vyráběly převálcovny v Unii. Rovněž dospěla k závěru, že jejich klesající ziskovost je převážně způsobena velmi výrazně nižšími cenami dumpingového dovozu z ČLR, jehož objem rovněž zaznamenal výrazný nárůst.

         5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

               (190)

               Byla prozatímně stanovena příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a dumpingovým dovozem z ČLR.

               (191)

               Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků dumpingového dovozu působících újmu.

               (192)

               Další zjištěné faktory, jako je silná konkurence způsobená problémy s poptávkou, nízké využití kapacity, dovoz ze třetích zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie či hospodářská soutěž mezi vertikálně integrovanými výrobci a převálcovnami, nebyly předběžně shledány jako rozhodující, pokud jde o narušení příčinné souvislosti, a to ani při zohlednění jejich možného kombinovaného účinku.

               (193)

               Dočasné snížení spotřeby v roce 2013 mohlo v tomto roce do jisté míry k újmě přispět, avšak bez plynule rostoucího objemu dumpingového dovozu za stále klesající ceny by výrobní odvětví Unie zajisté dokázalo využít růstu trhu v následujících letech. Zejména by se upravil objem prodeje, prodejní ceny by neklesly na tak nízkou úroveň a dosáhlo by se lepší ziskovosti.

               (194)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise v této fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je dumpingový dovoz z ČLR a že ostatní činitelé, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost nenarušili.

         6.   ZÁJEM UNIE

               (195)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění, že újmu způsobuje dumping, může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není v zájmu Unie přijímat příslušná opatření. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

         6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (196)

               Výrobní odvětví Unie se nachází na území 14 členských států (Rakousko, Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Německo, Itálie, Polsko, Rumunsko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko, Spojené království) a během posuzovaného období přímo zaměstnávalo přibližně 20 000 zaměstnanců v oblasti výroby tlustých plechů.

               (197)

               Při šetření spolupracovalo 26 výrobců v Unii. Žádný ze známých výrobců nebyl proti zahájení šetření. Jak bylo prokázáno výše při analýze ukazatelů újmy, ke zhoršení situace a negativnímu vlivu dumpingového dovozu došlo v celém výrobním odvětví Unie.

               (198)

               Komise očekává, že uložení prozatímních antidumpingových cel obnoví spravedlivé obchodní podmínky na trhu Unie, ukončí stlačování cen a umožní výrobnímu odvětví Unie, aby se zotavilo. To by vedlo ke zlepšení ziskovosti výrobního odvětví Unie na úroveň považovanou za nezbytnou pro toto kapitálově náročné výrobní odvětví.

               (199)

               Výrobní odvětví Unie utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z ČLR. Komise připomíná, že většina ukazatelů újmy vykazovala během posuzovaného období záporný trend. Zejména ukazatele újmy související s finančními výsledky výrobců v Unii zařazených do vzorku, jako je například ziskovost a návratnost investic, byly závažně ovlivněny.

               (200)

               Proto je důležité, aby se ceny vrátily na úroveň, kdy nedochází k dumpingu, nebo alespoň na úroveň, kdy nedochází k újmě, aby tak mohli všichni výrobci působit na trhu Unie za spravedlivých obchodních podmínek. Pokud by opatření nebyla uložena, jeví se další zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Unie jako velmi pravděpodobné.

               (201)

               Komise proto vyvozuje předběžný závěr, že uložení antidumpingových cel by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie. Uložení antidumpingových opatření by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie překonalo účinky zjištěného dumpingu působícího újmu.

         6.2.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (202)

               Jak je naznačeno výše ve 22. bodě odůvodnění, šest dovozců spolupracuje na šetření a tři z nich byli zařazeni do vzorku. Jeden z dovozců zařazených do vzorku je zastáncem opatření, zatímco další dva dovozci zařazení do vzorku jsou proti uložení opatření. Zbývající tři dovozci, kteří nebyli zařazeni do vzorku, nezaujali stanovisko.

               (203)

               Z šetření vyplynulo, že nárůst cen kvůli uložení opatření by neměl na tyto dovozce, kteří nejsou ve spojení, žádný přímý dopad. Tlustý plech činí 20 % nebo méně jejich podnikatelské činnosti.

               (204)

               Kromě toho obchoduje většina dovozců se zbožím z mnoha zdrojů, včetně výrobního odvětví Unie. Nic nenasvědčuje tomu, že by dovozci nemohli pokračovat v dodávkách svým odběratelům, byla-li by opatření uložena.

               (205)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření nebude mít na zájem dovozců v Unii významný nepříznivý dopad.

         6.3.   Zájem uživatelů

               (206)

               Hlavními odvětvími, které jsou koncovými uživateli tlustých plechů, jsou stavebnictví, důlní a těžební technika; tlakové nádoby; výroba ropovodů a plynovodů; stavby lodí, mostů a budov.

               (207)

               Sedm uživatelů a tři obchodníci/střediska služeb pro ocelářský průmysl předložili odpovědi na dotazník pro uživatele. Čtyři odpovědi však byly velmi nedostačující a pouze dvě byly proti zavedení opatření. Komise však nemůže brát tyto žádosti jako reprezentativní, a to z těchto důvodů:

                           —

                           představují pouze 0,3 % spotřeby Unie,

                           —

                           dva uživatelé, kteří vyjádřili nesouhlas, vůbec z ČLR nedovážejí, proto by se jich opatření dotkla nanejvýš nepřímo.

               (208)

               Komise dále poznamenává, že k trvalému zabezpečení dodávek na trhu Unie by měla přispívat cla. Bez cel by možná někteří výrobci v Unii museli ukončit nebo omezit svou výrobní činnost a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek.

               (209)

               Jeden výrobce zařazený do vzorku skutečně na konci období šetření výrobu tlustých plechů přerušil, jak je uvedeno výše ve 104. bodě odůvodnění.

               (210)

               Kromě toho úroveň opatření zajistí rovné podmínky pro všechny výrobce v Unii a ve třetích zemích, což by mohlo tomuto výrobci v Unii umožnit výrobu tlustých plechů obnovit.

               (211)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by nemělo mít na uživatele žádný neúměrně nepříznivý dopad.

         6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

               (212)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise vyvozuje předběžný závěr, že uložení opatření by přispělo k zotavení výrobního odvětví Unie a umožnilo by, aby zvýšené investice lépe výrobce tlustých plechů v Unii připravily pro budoucnost a podpořily jejich konkurenceschopnost.

               (213)

               Ve výrobním odvětví Unie již v (nedávné) minulosti došlo k významné restrukturalizaci. Bez cel by možná další výrobci tlustých plechů v Unii museli ukončit nebo omezit svou výrobu tlustých plechů a propustit stovky zaměstnanců a řada uživatelů v Unii by pak měla k dispozici omezené zdroje dodávek.

               (214)

               Dopad opatření na několik dalších stran v Unii, které se přihlásily, nelze považovat za podstatný. Neexistují doklady o tom, že by potenciální dopad na jiné subjekty (které se nepřihlásily) mohl převážit nad pozitivními účinky opatření na výrobní odvětví Unie. Očekává se, že koneční uživatelé a spotřebitelé budou mít prospěch ze spravedlivého konkurenčního trhu, včetně místního zdroje dodávek, který bude schopen kompletně uspokojovat jejich potřeby a požadavky. Cena bude i nadále významným určujícím činitelem, ale na spravedlivém základě.

               (215)

               Po důkladné úvaze dospěla Komise v této fázi šetření k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody domnívat se, že uložení prozatímních opatření na dovoz tlustých plechů z oceli pocházejících z ČLR není v zájmu Unie.

         7.   PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (216)

               Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být uložena prozatímní opatření, jež zabrání tomu, aby dumpingový dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

         7.1.   Úroveň pro odstranění újmy

               (217)

               Za účelem stanovení úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

               (218)

               Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout z prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingového dovozu.

               (219)

               Aby stanovila zisk, jakého by bylo možné dosáhnout při běžných podmínkách hospodářské soutěže, Komise požádala výrobce v Unii zařazené do vzorku, aby jí poskytli údaje o ziskovosti týkající se prodeje obdobného výrobku na trhu Unie za období od roku 2006 do období šetření. Tyto informace jí byly poskytnuty a Komise je náležitě ověřila.

               (220)

               Ziskovost výrobního odvětví Unie byla mezi rokem 2013 a posuzovaným obdobím záporná. Zatímco zisk v roce 2012 byl mírně kladný ve výši 1,6 %, již se projevovala významná přítomnost dumpingového dovozu z ČLR, a toto ziskové rozpětí bylo podstatně nižší než ziskové rozpětí v předchozích letech.

               (221)

               V předcházejícím roce 2011 bylo však ziskové rozpětí na úrovni 7,9 %, což je víc než ziskové rozpětí v letech 2009 a 2010, kdy se navíc projevovala finanční krize, ale méně než ziskové rozpětí v letech 2006 až 2008, tedy před finanční krizí. Kromě toho jde o nejnovější údaje z období, v němž čínský dovoz do Unie ještě nedosahoval významného objemu. Komise se proto domnívá, že se jedná ziskové rozpětí, jehož by bylo možno dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže.

               (222)

               Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců, kteří jsou zařazeni do vzorku, v ČLR, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty dovozu zahrnující CIF.

               (223)

               Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako dumpingové rozpětí pro tyto společnosti (viz výše 76. až 80. bod odůvodnění).

         7.2.   Prozatímní opatření

               (224)

               Na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření podle pravidla nižšího cla, které stanoví čl. 7 odst. 2 základního nařízení. Komise srovnala rozpětí újmy a rozpětí dumpingu. Výše cel by měla být stanovena tak, aby byla na úrovni nižší z hodnot rozpětí dumpingu a rozpětí újmy.

               (225)

               Prozatímní antidumpingové clo by na základě výše uvedených skutečností mělo mít tyto sazby, vyjádřené v cenách CIF na hranici Unie před proclením:

                           Společnost

                           Dumpingové rozpětí

                           Rozpětí újmy

                           Prozatímní clo

                           Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

                           120,1 %

                           73,1 %

                           73,1 %

                           Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

                           126,0 %

                           65,1 %

                           65,1 %

                           Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

                           Jiné spolupracující společnosti

                           125,5 %

                           70,6 %

                           70,6 %

                           Všechny ostatní společnosti

                           127,6 %

                           73,7 %

                           73,7 %

               (226)

               Na základě zjištění z tohoto šetření byly pro dotčené společnosti stanoveny individuální sazby antidumpingového cla uvedené v tomto nařízení. Odrážejí tedy stav těchto společností zjištěný během šetření.

               (227)

               Tyto celní sazby jsou výlučně použitelné na dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR a vyráběného uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení s těmito konkrétně uvedenými společnostmi, by se měla vztahovat celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“. Neměla by se na ně vztahovat žádná z uvedených individuálních antidumpingových celních sazeb.

               (228)

               Pokud společnost změní název svého subjektu nebo založí nový výrobní či obchodní subjekt, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Tato žádost musí být zaslána Komisi (8). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, které se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               (229)

               Aby bylo zajištěno řádné vymáhání antidumpingových cel, sazba antidumpingového cla pro všechny ostatní společnosti by se měla vztahovat nejen na vyvážející výrobce, kteří při tomto šetření nespolupracovali, ale i na výrobce, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

         8.   CELNÍ EVIDENCE

               (230)

               Jak je uvedeno výše v 5. bodě odůvodnění, Komise zavedla prováděcím nařízením (EU) 2016/1357 celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR.

               (231)

               Tato evidence byla zavedena s ohledem na možné uplatnění antidumpingových opatření se zpětnou působností podle čl. 10 odst. 4 základního nařízení. Celní evidence dovozu by měla být ukončena. V této fázi řízení nelze přijmout rozhodnutí o možném zpětném uplatnění antidumpingových opatření.

         9.   ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

               (232)

               Komise v zájmu řádné správy vyzve zúčastněné strany k tomu, aby v pevně stanovené lhůtě předložily písemné připomínky nebo aby požádaly o slyšení u Komise nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               (233)

               Zjištění týkající se uložení prozatímních cel jsou prozatímní a mohou být v konečné fázi šetření změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1   Ukládá se předběžné antidumpingové clo na dovoz plochých výrobků z nelegované oceli nebo legované oceli (vyjma nerezavějící oceli, křemíkové elektrotechnické oceli, nástrojové oceli a rychlořezné oceli), válcované za tepla, neplátované, nepokovené ani nepotažené, jiné než ve svitcích, o tloušťce převyšující 10 mm a o šířce 600 mm nebo větší, nebo o tloušťce 4,75 mm nebo větší, avšak nepřesahující 10 mm, a o šířce 2 050 mm nebo větší, v současnosti kódů KN ex 7208 51 20, ex 7208 51 91, ex 7208 51 98, ex 7208 52 91, ex 7208 90 20, ex 7208 90 80, 7225 40 40, ex 7225 40 60 a ex 7225 99 00 (kódy TARIC: 7208512010, 7208519110, 7208519810, 7208529110, 7208902010, 7208908020, 7225406010, 7225990030) a pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2   Sazby prozatímního antidumpingového cla, které se použijí na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

               Společnost

               Sazba prozatímního cla

               Doplňkový kód TARIC

               Nanjing Iron and Steel Co., Ltd.

               73,1 %

               C143

               Minmetals Yingkou Medium Plate Co., Ltd

               65,1 %

               C144

               Wuyang Iron and Steel Co., Ltd and Wuyang New Heavy & Wide Steel Plate Co., Ltd

               73,7 %

               C145

               Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze

               70,6 %

               Všechny ostatní společnosti

               73,7 %

               C999

         3   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Unii podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
   4   Není-li stanoveno jinak, použijí se příslušná platná ustanovení o clech.
   Článek 2
   1   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost mohou zúčastněné strany:

               a)

               požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a důvodech, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato;

               b)

               předložit Komisi své písemné připomínky; a

               c)

               požádat o slyšení u Komise a/nebo úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

         2   Do 25 kalendářních dnů ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost se mohou strany uvedené v čl. 21 odst. 4 nařízení (EU) 2016/1036 vyjádřit k uplatňování prozatímních opatření.
   Článek 3
   1   Celním orgánům se ukládá, aby ukončily celní evidenci dovozu zavedenou v souladu s článkem 1 prováděcího nařízení Komise (EU) 2016/1357.
   2   Shromážděné údaje o výrobcích, které byly zaevidovány nejdříve 90 dní před dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, se uchovají až do vstupu případných konečných opatření v platnost nebo do ukončení tohoto řízení.
   Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Článek 1 se použije po dobu šesti měsíců.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 6. října 2016.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Ode dne 20. července 2016 je nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 nahrazeno nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 2016/1036 (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21). Na posledně uvedené nařízení se bude dále odkazovat jako na „základní nařízení“.

      (3)  Úř. věst. C 58, 13.2.2016, s. 20.

      (4)  Úř. věst. L 215, 10.8.2016, s. 23.

      (5)  Dne 11. dubna 2016 prodala společnost Tata Steel svůj podnik Long Products Europe včetně tlustých plechů společnosti Greybull Capital. V důsledku toho byla vytvořena společnost British Steel.

      (6)  Viz například sdělení Komise „Ocelářství: Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“ (COM(2016) 155 final ze dne 16. března 2016).

      (7)  Mezi třetí země, v nichž jsou zavedena ochranná opatření proti tlustým plechům z ČLR, patří Austrálie, Brazílie, Kanada, Indonésie, Malajsie, Mexiko, Thajsko a Spojené státy americké.

      (8)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

      PŘÍLOHA

         Čínští spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku:

                  Název

                  Město

                  Doplňkový kód TARIC

                  Angang Steel Company Limited

                  Anshan, Liaoning

                  C150

                  Inner Mongolia Baotou Steel Union Co., Ltd.

                  Baotou, Inner Mongolia

                  C151

                  Zhangjiagang Shajing Heavy Plate Co., Ltd.

                  Zhangjiagang, Jiangsu

                  C146

                  Jiangsu Tiangong Tools Company Limited

                  Danyang, Jiangsu

                  C155

                  Jiangyin Xingcheng Special Steel Works Co., Ltd.

                  Jiangyin, Jiangsu

                  C147

                  Laiwu Steel Yinshan Section Co., Ltd.

                  Laiwu, Shandong

                  C154

                  Nanyang Hanye Special Steel Co., Ltd.

                  Xixia, Henan

                  C152

                  Qinhuangdao Shouqin Metal Materials Co., Ltd.

                  Qinhuangdao, Hebei

                  C153

                  Shandong Iron & Steel Co., Ltd., Jinan Company

                  Jinan, Shandong

                  C149

                  Wuhan Iron and Steel Co., Ltd.

                  Wuhan, Hubei

                  C156

                  Xinyu Iron & Steel Co., Ltd.

                  Xinyu, Jiangxi

                  C148