title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/159 ze dne 31. ledna 2019, o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli

text:
                  1.2.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 31/27

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/159
         ze dne 31. ledna 2019,
         o zavedení konečných ochranných opatření proti dovozu některých výrobků z oceli
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropského unie,
         s ohledem na nařízení (EU) 2015/478 Evropského parlamentu a Rady ze dne 11. března 2015 (1), a zejména na článek 16 uvedeného nařízení,
         s ohledem na nařízení (EU) 2015/755 Evropského parlamentu a Rady ze dne 29. dubna 2015 (2), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

         1.1.   Prozatímní opatření

                     (1)

                     Dne 18. července 2018 byla prováděcím nařízením Komise (EU) 2018/1013 (3) zavedena prozatímní ochranná opatření týkající se dovozu určitých výrobků z oceli (dále jen „prozatímní nařízení“).

                     (2)

                     Dne 26. března 2018 bylo z moci úřední zahájeno šetření (dále jen „oznámení o zahájení šetření“) (4) 26 různých kategorií výrobků z oceli v souladu s čl. 5 nařízení (EU) 2015/478 Evropského parlamentu a Rady a čl. 3 nařízení (EU) 2015/755 Evropského parlamentu a Rady.

                     (3)

                     Dne 28. června 2018 Komise rozšířila seznam výrobků, které byly předmětem ochranného šetření, o dvě další kategorie (dále jen „oznámení o rozšíření“). (5)

                     (4)

                     Jak je uvedeno ve 20. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření se vztahovalo na období od roku 2013 do roku 2017 (dále jen „posuzované období“).

               1.2.   Řádný postup

                     (5)

                     V rámci tohoto šetření obdržela Komise od zúčastněných stran 452 odpovědí na dotazník.

                     (6)

                     Komise rovněž obdržela značný počet písemných připomínek ke zjištěním uvedeným v prozatímním nařízení od výrobců v Unii, vyvážejících výrobců, dovozců, uživatelů, sdružení a od orgánů třetích zemí.

                     (7)

                     Po přijetí prozatímních opatření se Komise zavázala, že pro účely konečného rozhodnutí detailněji ověří informace (včetně nejnovějších údajů), které poskytli výrobci v Unii. Vzhledem k velkému počtu spolupracujících výrobců v EU bylo fakticky nemožné provést inspekce na místě v prostorách každého jednotlivého výrobce v Unii. Komise se proto rozhodla provést kontrolu kvality a spolehlivosti údajů tím, že ze zvoleného počtu výrobců vykoná inspekci u těch, kteří byli vybráni tak, aby byl kontrolou pokryt dostatečně velký objem výroby a co nejširší škála kategorií výrobků, které byly předmětem šetření. Na tomto základě Komise ověřila odpovědi na dotazník v prostorách deseti výrobců v Unii, kteří představovali více než 15 % celkového prodeje výrobku, který je předmětem šetření, v Unii v roce 2017.

                     (8)

                     V období od června do září 2018 se uskutečnily inspekce na místě v prostorách těchto výrobců v Unii:

                                 —

                                 ArcelorMittal Poland S.A., Polsko,

                                 —

                                 Compañía Española de Laminación, S.L (CELSA), Španělsko;

                                 —

                                 Mannesmann Precision Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Německo;

                                 —

                                 Mannesmann Stainless Tubes GmbH, (Salzgitter Group), Německo;

                                 —

                                 Marcegaglia Carbon steel Spa, Itálie;

                                 —

                                 Marcegaglia Specialties Spa, Itálie;

                                 —

                                 Riva Stahl GmbH, Německo;

                                 —

                                 Sij acroni d.o.o., Slovinsko;

                                 —

                                 U. S. Steel Košice, s.r.o., Slovensko; a

                                 —

                                 Ugitech SA, Francie.

                     (9)

                     Za účelem získání nejnovějších informací pro své konečné rozhodnutí požádala Komise dne 7. září 2018 sdružení výrobců v Unii o předložení aktualizovaného souboru údajů o kategoriích výrobků, které byly předmětem šetření.

                     (10)

                     Podle čl. 5 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 3 nařízení (EU) 2015/755 bylo všem zúčastněným stranám, které ve stanovené lhůtě požádaly o slyšení, toto slyšení uděleno. Ve dnech 12., 13. a 14. září a 1. října 2018 uspořádala Komise 93 individuálních slyšení, během nichž vyjádřilo svá stanoviska 150 zúčastněných stran.

                     (11)

                     Připomínky předložené zúčastněnými stranami ve stanovených lhůtách, ať už písemně nebo ústně během slyšení, byly řádně posouzeny a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

               2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ NEBO PŘÍMO KONKURUJÍCÍ VÝROBEK

                     (12)

                     Dotčeným výrobkem jsou některé výrobky z oceli, jež patří do 28 kategorií výrobků z oceli definovaných ve výše zmíněném oznámení o zahájení šetření, ve znění oznámení o rozšíření, a které byly posouzeny společně. Na tyto kategorie výrobků se vztahují celní opatření USA podle § 232 zákona o rozšíření obchodu z roku 1962 (dále jen „opatření USA podle § 232“).

               2.1.   Jednotná definice skupiny výrobků

                     (13)

                     Komise určila definici výrobku, který byl předmětem šetření, v 11. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, kdy předložila podrobné odůvodnění na podporu celkové analýzy s ohledem na silné vzájemné vztahy mezi všemi kategoriemi výrobků, jež byly předmětem šetření.

                     (14)

                     Po zveřejnění prozatímního nařízení několik zúčastněných stran tvrdilo, že neexistuje jeden dotčený výrobek, ale několik dotčených výrobků. Tyto zúčastněné strany podotkly, že oznámení o zahájení šetření neodkazuje na jeden dotčený výrobek, ale používá v některých pasážích množné číslo a odkazuje na „dotčené výrobky“.

                     (15)

                     Tytéž strany tvrdily, že přístup, který Komise zvolila v rámci současného šetření, je v rozporu s rozhodnutím Odvolacího orgánu v dokumentu „US – Steel Safeguards“. (6) V tomto případě Odvolací orgán rozhodl, že uplatnění globálního přístupu k výpočtu „nepředvídaného vývoje“ by mohlo vést k uplatnění „ochranných opatření na širokou kategorii výrobků, a to i v případě, že by se dovoz jednoho nebo více těchto výrobků nezvýšil a neměl za následek ‚nepředvídaný vývoj‘“, a nesplňovalo by požadavek článku XIX GATT. Tyto strany rovněž tvrdily, že v rámci ochranného šetření v roce 2002, které se týkalo výrobků z oceli, (7) provedla Komise samostatnou analýzu pro každou kategorii výrobků, a proto by takové individuální posouzení mělo být provedeno i v tomto případě.

                     (16)

                     A konečně, několik zúčastněných stran zpochybnilo vzájemné vztahy a propojení mezi kategoriemi výrobků, které Komise předložila za účelem odůvodnění své jediné analýzy. I když tyto strany uznávají, že mezi určitými kategoriemi výrobků takové vazby existují, byly toho názoru, že tyto vazby neexistují napříč všemi kategoriemi, například mezi kategoriemi výrobků z uhlíkové oceli a korozivzdorné oceli nebo mezi plochými výrobky, dlouhými výrobky a trubkami.

                     (17)

                     Komise tato tvrzení analyzovala a z následujících důvodů je zamítla. Zaprvé, v oznámení o zahájení šetření se opakovaně jasně a bez jakýchkoliv pochybností uvádí, že 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, bylo pro účely analýzy toho, zda podmínky pro přijetí ochranných opatření byly odůvodněné, považováno za jedinou skupinu výrobků. V prozatímním nařízení je těchto 28 kategoriích výrobků označeno jako „dotčený výrobek“ nebo „dotčené kategorie výrobků“ (viz 11. bod odůvodnění prozatímního nařízení) a analýza obsažená v tomto nařízení byla provedena na základě toho, že všech 28 dotčených kategorií výrobků bylo posouzeno společně (viz 22. bod odůvodnění prozatímního nařízení). Výraz „dotčené výrobky“ by tedy měl být chápán jako kategorie výrobků posuzované společně v rámci jednoho dotčeného výrobku.

                     (18)

                     Zadruhé, Dohoda WTO o ochranných opatřeních neukládá žádné zvláštní povinnosti, pokud jde o definici výrobku, který je předmětem šetření, a ohledně této záležitosti neobsahuje žádné pokyny, což potvrzuje panel WTO. Ochranné opatření lze samozřejmě použít na výrobek, jehož dovoz vzrostl; není však nutné provádět oddělenou analýzu ve všech případech, ve kterých definice výrobku, jenž je předmětem šetření, zahrnuje více než jeden výrobek. Definici výrobku, který je předmětem šetření, jakož i způsob, jakým by měly být v rámci šetření analyzovány příslušné údaje, proto určuje orgán provádějící šetření. (8) Navíc nebylo předloženo žádné tvrzení, které by vysvětlovalo, jak by společné posuzování kategorií výrobků mohlo mít za okolností tohoto případu vliv na analýzu provedenou Komisí anebo vést k nedostatečnému určení nárůstu dovozu během období šetření. V neposlední řadě Komise rovněž podotýká, že rozhodnutí Odvolacího orgánu, na které se účastníci řízení odkazují, se týká analýzy nepředvídaného vývoje, a nikoli otázky, zda je celková analýza přípustná podle Dohody WTO o ochranných opatřeních.

                     (19)

                     Zatřetí, i když Komise ve svém konečném rozhodnutí zopakovala a potvrdila, že za účelem dalšího zkoumání vazby mezi určitými kategoriemi výrobků je v tomto případě nutné – jak uvedly některé zúčastněné strany – provést celkovou analýzu podmínek nezbytných pro uložení ochranných opatření, rozhodla se, že 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření a které se formálně považují za jednu skupinu, rovněž přezkoumá jako tři skupiny výrobků z oceli. Toto rozhodnutí bylo přijato s cílem prošetřit také to, zda zjištění týkající se jedné skupiny platí i na více oddělené úrovni, a rozptýlit jakékoli pochybnosti o spolehlivosti závěrů, k nimž dospěla na celkové úrovni. Do zmíněných tři skupin výrobků z oceli byly přeskupeny určité kategorie výrobků, což prokazuje ještě větší míru jejich společných prvků.

                     (20)

                     Ocelářský průmysl skutečně používá tři skupiny výrobků z oceli, a to konkrétně: ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby. V rámci tohoto ochranného šetření se má za to, že výrobky rámci každé této skupiny vykazují podobné vlastnosti, k jejich výrobě se často používají tytéž výrobní postupy, mnohdy slouží jako vstupy pro jiné navazující výrobky v rámci dané skupiny a v dodavatelském řetězci jsou určeny týmž uživatelům nebo zákazníkům, a jejich nahraditelnost na straně nabídky a poptávky a také konkurence v rámci dané skupiny je proto výraznější, než kdyby byly všechny kategorie výrobků z oceli posuzovány společně v jedné skupině.

                     (21)

                     Tři skupiny výrobků byly vymezeny takto:

                        Tabulka 1

                        Skupiny výrobků

                                 Skupina výrobků

                                 Kategorie výrobků

                                 1 Ploché výrobky

                                 1,2,3,4,5,6,7,8,9,10,11

                                 2 Dlouhé výrobky

                                 12,13,14,15,16,17,18,19,27,28

                                 3 Trouby

                                 20,21,22,23,24,25,26

                     (22)

                     Komise tedy na základě připomínek, jež vznesly některé zúčastněné strany, pokud jde o širokou definici dotčeného výrobku, doplní celkové posouzení 28 kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, o analýzu jednotlivých výše uvedených skupin výrobků.

               2.2.   Žádosti týkající se specifických kategorií výrobků

                     (23)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že určité specifické kategorie výrobků by měly být z definice dotčeného výrobku vyňaty, a to kvůli údajné nedostatečnosti nebo omezené dostupnosti výroby v Unii. Tato tvrzení se týkají zejména následujících kategorií výrobků:

                                 —

                                 Elektroplechy s neorientovanou strukturou používané ve výrobě motorů a generátorů (spadající do kategorie výrobků 3);

                                 —

                                 Díly z oceli používané jako vstupy v automobilovém průmyslu (spadající do kategorie výrobků 4);

                                 —

                                 Výrobky z bílého plechu (spadající do kategorie výrobků 6);

                     (24)

                     Komise tato tvrzení pečlivě analyzovala a dospěla k závěru, že v Evropské unii vyrábí obdobné nebo přímo konkurující kategorie výrobků výrobní odvětví Unie. Navíc, jak je uvedeno níže v oddíle o zájmu Unie, Komise stanovila ochranná opatření tak, aby bylo zajištěno, že přerušení dovozu bude minimalizováno a že budou zachovány tradiční úrovně dovozu od obchodních partnerů. Údajná pravděpodobnost nedostatku některých kategorií výrobků je tedy neopodstatněná, a to také vzhledem k vyrovnáním a úvahám uvedeným v analýze zájmu Unie.

                     (25)

                     Komise proto dospěla k závěru, že žádost o vynětí některých kategorií výrobků by měla být zamítnuta.

                     (26)

                     Jelikož nebyly vzneseny další připomínky ohledně dotčeného výrobku a obdobného nebo přímo konkurujícího výrobku, potvrzují se závěry uvedené v 11. až 17. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

               3.   NÁRŮST DOVOZU

                     (27)

                     Ve 20. až 29. bodě odůvodnění prozatímního nařízení provedla Komise celkovou analýzu nárůstu dovozu 28 dotčených kategorií výrobků v letech 2013–2017. Tato celková analýza již vyloučila kategorie výrobků, které nevykazovaly nárůst dovozu na individuální úrovni.

                     (28)

                     Za účelem přijetí konečného rozhodnutí postupovala Komise stejným způsobem, ale – jak už bylo vysvětleno – doplnila svou analýzu přezkumem vývoje dovozu ve všech třech skupinách výrobků uvedených v oddíle 2.2, aby bylo potvrzeno, že závěry, k nimž dospěla na celkové úrovni, jsou odůvodněné.

                     (29)

                     Ve své analýze použila Komise nejnovější statistické údaje, a to konkrétně údaje o dovozu za první pololetí roku 2018. Aby byla zajištěna srovnatelnost údajů s údaji z předchozích celoročních období, stanovila Komise další ad hoc 12měsíční období sestávající z posledních 6 měsíců roku 2017 a prvních 6 měsíců roku 2018 (dále jen „poslední období“ nebo „PO“). Komise rovněž opravila některé drobné administrativní chyby v údajích používaných v prozatímní fázi.

                     (30)

                     Kromě toho Komise ve svém posouzení vývoje dovozu nebrala v úvahu objemy dovozu z řady zemí, které by měly být vyňaty z oblasti působnosti konečných opatření a kterými jsou konkrétně: země Evropského hospodářského prostoru (EHP) a některé země, s nimiž Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, která je v současné době v platnosti a která výslovně stanoví vynětí z oblasti působnosti mnohostranných ochranných opatření. (9)

                     (31)

                     Zatímco v prozatímní fázi bylo zjištěno, že u 5 kategorií výrobků k nárůstu dovozu nedošlo, (10) z přezkumu posledních údajů o dovozu vyplývá, že k nárůstu dovozu nedošlo pouze u 2 z 28 kategorií výrobků, a to konkrétně u kategorie výrobků 11 a u kategorie výrobků 23. Komise proto rozhodla, že tyto dvě kategorie produktů vyjme z rozsahu své závěrečné analýzy. Individuální vývoj dovozu u každé kategorie výrobků je uveden v příloze II.

                     (32)

                     Pokud jde o celkovou analýzu dovozu, vykazuje dovoz zbývajících 26 posuzovaných kategorií výrobků tento vývoj:

                        Tabulka 2

                        Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PO

                                 Dovoz (tisíce tun)

                                 18 329

                                 21 868

                                 26 552

                                 29 141

                                 30 094

                                 31 314

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    119

                                    145

                                    159

                                    164

                                    171

                                 Podíl na trhu

                                 12,7 %

                                 14,4 %

                                 16,9 %

                                 17,9 %

                                 18,1 %

                                 18,8 %

                                    Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník

                     (33)

                     V období analýzy dovoz v absolutním vyjádření vzrostl o 71 % a v relativním vyjádření při zvýšení podílu na trhu z 12,7 % na 18,8 %. K nejvýznamnějšímu nárůstu došlo v letech 2013–2016. Následně dovoz narůstal pomaleji, ale během posledního období, kdy vstoupila v platnost opatření USA podle § 232, se jeho narůst opět zrychlil. Výše uvedený trend potvrzuje i velká většina odpovědí na dotazník, které zaslali výrobci z hlavních vyvážejících zemí. (11)

                     (34)

                     S cílem doplnit celkovou analýzu dovozu provedla Komise přezkum vývoje dovozu u každé ze tří výše uvedených skupin výrobků: ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby. Vzhledem k tomu se objem dovozu a odpovídající podíly na trhu vyvíjely takto:

                        Tabulka 3

                        Objem dovozu (po vynětí některých zemí a výrobků) a podíl na trhu – podle skupiny výrobků

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 PO

                                    Ploché výrobky

                                 Dovoz (tisíce tun)

                                 12 327

                                 14 215

                                 18 391

                                 20 281

                                 20 299

                                 20 202

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    115

                                    149

                                    164

                                    164

                                    164

                                 Podíl na trhu

                                 14,2 %

                                 15,8 %

                                 19,4 %

                                 20,7 %

                                 20,9 %

                                 20,9 %

                                    Dlouhé výrobky

                                 Dovoz (tisíce tun)

                                 4 001

                                 5 258

                                 6 028

                                 6 550

                                 6 465

                                 7 901

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    131

                                    151

                                    164

                                    162

                                    197

                                 Podíl na trhu

                                 8,6 %

                                 10,6 %

                                 11,8 %

                                 12,4 %

                                 11,8 %

                                 14,0 %

                                    Trouby

                                 Dovoz (tisíce tun)

                                 2 001

                                 2 396

                                 2 134

                                 2 310

                                 3 330

                                 3 212

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    120

                                    107

                                    115

                                    166

                                    160

                                 Podíl na trhu

                                 20,4 %

                                 20,8 %

                                 19,9 %

                                 20,1 %

                                 25,3 %

                                 25,7 %

                                    Zdroj: Eurostat a odpovědi výrobního odvětví Unie na dotazník

                     (35)

                     Ze statistických údajů vyplývá, že dovoz všech tří skupin výrobků (ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby) v období 2013–PO v absolutním vyjádření vzrostl o 64 %, respektive 97 %, respektive 60 %. V tomtéž období vzrostl dovoz také v relativním vyjádření, přičemž došlo ke zvýšení podílu na trhu ze 14,2 % na 20,9 %; respektive z 8,6 % na 14,0 %, respektive z 20,4 % na 25,7 %.

                     (36)

                     K nejvýznamnějšímu nárůstu dovozu plochých výrobků došlo v období 2013–2016, a to jak v absolutním, tak relativním vyjádření. Dovoz se pak poměrně ustálil, avšak na mnohem vyšší úrovni než v letech 2013–2015. Dovoz dlouhých výrobků nejvýrazněji narůstal v absolutním i v relativním vyjádření v letech 2013–2016 a poté v posledním období vzrostl prudce. V případě trub se dovoz v období 2013–2016 zvyšoval postupně a poté v období 2016–PO prudce vzrostl v absolutním i relativním vyjádření.

                     (37)

                     Pokud jde o připomínky, jež Komise obdržela, jedna zúčastněná strana tvrdila, že na dvě z pěti kategorií výrobků, které byly vyňaty z oblasti působnosti prozatímních opatření, konkrétně kategorie produktů 10 a 19, by se konečná opatření měla vztahovat, jelikož poslední statistické údaje svědčí o nárůstu dovozu. Jiná strana předložila podobné tvrzení ohledně kategorie výrobků 24. Tato tvrzení byla přijata, neboť – jak již bylo uvedeno – statistické údaje o dovozu týkající se kategorií výrobků 10, 19 a 24 skutečně svědčily o celkovém nárůstu dovozu v období 2013–PO. Kromě toho se objemy dovozu těchto tří kategorií výrobků v období 2017–PO rovněž zvýšily. Kromě toho – jak je uvedeno ve 34. bodě odůvodnění – tyto výrobky patří do skupin výrobků, jejichž dovoz v období 2013–OP rovněž vykazuje nárůst.

                     (38)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že nedošlo k náhlému, prudkému, významnému a nedávnému nárůstu dovozu, a poukázaly na zprávu Odvolacího orgánu „Argentina – Footwear“ (12) a na další zprávy WTO, jako je například „USA – Waltergen Gluten“, (13) Ukraine – Passenger Cars„ (14) a „US – Steel Safeguards“. (15) Stručně řečeno, tato judikatura stanoví, že nestačí, aby šetření pouze prokázalo, že dovoz vzrostl během období pěti let. Tento nárůst musí být z kvantitativního i kvalitativního hlediska natolik nedávný, náhlý a významný, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. Tato judikatura rovněž objasnila význam slov „prudký“ („vykazující náhlou změnu směru“; rychlý) a „náhlý“ („probíhají nebo nastávající nečekaně“; „rychlý“ nebo „prudký“). Další strany také tvrdily, že nárůst dovozu byl stabilní nebo že dovoz vzrůstal do roku 2015, aniž by od té doby vykazoval prudký, náhlý nebo významný nárůst.

                     (39)

                     V tomto ohledu se především připomíná, že Komise provedla důkladnou analýzu objemu dovozu 28 kategorií výrobků v období 2013–2017 (s přihlédnutím k trendům v dovozu během období šetření, a nikoli pouhým porovnáním stavu z počátku a konce daného období) a že rovněž analyzovala vývoj dovozu v posledním období. Na základě toho předem vyloučila některé kategorie výrobků, jejichž dovoz v období 2013–PO nevykázal nárůst. Kromě toho – jak je vysvětleno v 33., 35. a 36. bodě odůvodnění – dospěla Komise k závěru, že v období 2013–PO dovoz v absolutním vyjádření vzrostl celkově o 71 % a o 60 % až 97 % při zařazení výrobků do jednotlivých skupin. Kromě toho ze statistik Eurostatu rovněž vyplývá, že dovoz od roku 2013 do roku 2015 vzrostl o 45 % a že tento prudký nárůst pokračoval až do posledního období, kdy celkově dosáhl 71 %. Podobný trend byl také zaznamenán, pokud jde o relativní nárůst dovozu. Tím je tedy potvrzeno, že nárůst dovozu byl prudký a náhlý, jak objasňuje judikatura. S ohledem na rozsah tohoto nárůstu je rovněž potvrzeno, že šlo o nárůst významný. Pokud jde o to, zda k nárůstu došlo v nedávné době, Komise konstatuje, že neexistuje žádná konkrétní judikatura určující, jak by měl být pojem „nedávný“ vykládán. Podmínku, že člen může uplatnit ochranné opatření pouze v případě, kdy výrobek „je dovážen“ ve zvýšeném množství, vyložil Odvolací orgán pouze tak, že nárůst dovozu musí být natolik „nedávný“, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. (16) Komise potvrdila, že nárůst dovozu s ohledem na vývoj v období 2013–PO i v období 2015–PO byl natolik nedávný, aby způsobil nebo aby hrozilo, že způsobí vážnou újmu. Komise proto výše uvedená tvrzení o neexistenci dovozu, na který se mohou vztahovat ochranná opatření, zamítla.

                     (40)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že analýza Komise na souhrnné úrovni založená na porovnání stavu z počátku a konce daného období byla nedostatečná a že Komise měla rovněž v souladu s judikaturou WTO (např. „US – Steel safeguards“ (17) a „Ukraine – Passenger Cars“ (18)) analyzovat trendy, které nastaly v období 2013–2017. Podle této judikatury se analýza nemůže opírat o srovnání stavu na začátku a na konci období analýzy, protože to by v případech, kdy neexistuje jasný a nepřerušovaný vzestupný trend objemu dovozu, mohlo vést ke zkresleným výsledkům. Judikatura rovněž stanoví, že orgán provádějící šetření vydá odůvodněné a přiměřené vysvětlení týkající se vývoje dovozu mezi začátkem a koncem daného období.

                     (41)

                     Komise se domnívá, že neprovedla pouze analýzu stavu z počátku a konce daného období, neboť – jak je uvedeno ve 33. až 36. bodě odůvodnění – rovněž analyzovala trendy, které v tomto období nastaly, a provedla odpovídající a odůvodněnou analýzu dovozních trendů. Příslušná tvrzení byla proto zamítnuta.

                     (42)

                     Některé zúčastněné strany uvedly, že analýza vývoje dovozu v období 2013–2017 je zavádějící, jelikož úroveň dovozu v roce 2013 byla v důsledku celosvětové hospodářské krize neobvykle nízká a nárůst dovozu v následujícím období představoval pouze obnovení normálního stavu.

                     (43)

                     V tomto ohledu měla Komise za to, že když jako výchozí bod období pro analýzu určila rok 2013, nebyla tím analýza nijak negativně poznamenána. Spotřeba oceli v EU se v období 2013–2017 sice zvýšila o 14 % (viz tabulka 4 níže), ale k tomuto zvýšení došlo postupně v průběhu celého období. Dovoz naopak vzrostl mnohem více než poptávka EU, konkrétně o 64 % v tomtéž období, a mnohem rychleji než spotřeba v EU. V důsledku toho se podíl dovozu na trhu v období 2013–2017 zvýšil o 5,4 % (z 12,7 % na 18,1 %). Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

                     (44)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že dovoz ze strany výrobního odvětví Unie měl být z analýzy objemu dovozu vyloučen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že pro takové vyloučení neexistuje žádný právní požadavek. V každém případě, podle odpovědí na dotazník obdržených od výrobců v Unii, zůstal tento dovoz v období 2013–2017 stabilní a představoval pouze okrajovou část celkového dovozu (v rozmezí od 0,3 % do 0,7 % celkového dovozu). Výše uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (45)

                     Jedna zúčastněná strana tvrdila, že dovoz prostřednictvím aktivního zušlechťovacího styku měl být z analýzy objemu dovozu obecně – a zejména v případě kategorie výrobků 25 – vyloučen. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že pokud je aktivní zušlechťovací styk z analýzy vyloučen, zjištěný trend objemu dovozu se u žádných jiných kategorií výrobků, než je kategorie 25, nemění. V případě kategorie výrobků 25 se jednalo o ušlý prodej výrobce v Unii ve prospěch vyvážejícího výrobce na trhu třetí země. Proto bylo považováno za vhodné zahrnout tyto objemy do posouzení zvýšení dovozu s cílem zohlednit plný dopad dovozu z třetích zemí. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

                     (46)

                     Některé zúčastněné strany tvrdily, že objem dovozu a odpovídající podíl na trhu u kategorií výrobků 1, 6, 7, 17 a 28 v období 2016–2017 poklesly. V tomto ohledu Komise konstatuje, že ve svém konečném rozhodnutí rovněž vzala v potaz vývoj dovozu během posledního období, čímž bylo zjištěno, že dovoz vzrostl u všech těchto kategorií s výjimkou kategorie 7. I v případě posledně jmenované kategorie však byl dovoz během posledního období výrazně vyšší než v letech 2013–2014. Kromě toho Komise provedla celkovou analýzu u všech výrobků z oceli a jednotlivě u každé ze tří určených skupin výrobků a dospěla k závěru, že dovoz během celého analyzovaného období celkově vzrostl. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

                     (47)

                     Komise proto dospěla k závěru, že v případě dotčeného posuzovaného výrobku došlo k náhlému, prudkému a významnému nárůstu dovozu, a to jak v absolutním, tak v relativním vyjádření. Toto zjištění potvrzují i údaje na úrovni každé ze tří posuzovaných skupin výrobků.

               4.   NEPŘEDVÍDANÝ VÝVOJ

                     (48)

                     Jak je podrobně vysvětleno v 30. až 36. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise předběžně rozhodla, že výše zmíněný nárůst dovozu výrobků z oceli v Unii je důsledkem nepředvídaného vývoje, jehož zdrojem je mnoho faktorů, které vytvářejí a zhoršují nerovnováhu v mezinárodním obchodu s dotčenými výrobky.

                     (49)

                     Tyto faktory se skládaly z bezprecedentní nadměrné kapacity výroby oceli, která přetrvává i přesto, že na celém světě bylo za účelem jejího snížení přijato velké množství opatření, a která je zesilována deformujícími subvencemi a státními podpůrnými opatřeními, což mělo za následek snížení cen, větší využívání restriktivních obchodních praktik, nástrojů na ochranu obchodu a opatření USA podle § 232, která byla přijata v březnu 2018.

                     (50)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že nepředvídaný vývoj by měl být prokázán u všech kategorií výrobků. Komise s těmito názory nesouhlasí a domnívá se, že vzhledem k významným vzájemným vztahům a propojení mezi kategoriemi výrobků, jak je vysvětleno v oddíle 2.1, stačí prokázat celkovou existenci nepředvídaného vývoje. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

                     (51)

                     Pokud jde o nadměrnou kapacitu, některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise o nadměrné kapacitě dobře ví a že ji nelze považovat za nepředvídaný vývoj. Dále tyto strany tvrdily, že Komise dávala újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, do souvislosti s dumpingovým nebo subvencovaným dovozem a že tato souvislost mezi nárůstem dovozu a nepředvídaným vývojem nadměrné kapacity v ocelářství nebyla zjištěna.

                     (52)

                     V tomto ohledu je třeba především poznamenat, že – jak je patrné z grafu 2.3 ve zprávě Global Trade Alert „Going Spare: Steel, Excess Capacity, and Protectionism“, (19) – nadměrná světová kapacita surové oceli se v letech 2009–2011 snížila, ale od roku 2011 do roku 2016 měla zcela opačný trend. Vzhledem k tomu, že celková nadměrná výrobní kapacita surové oceli už v roce 2011 značně převyšovala celkovou roční výrobu, se očekávalo, že celková kapacita surové oceli poklesne nebo přinejmenším zůstane stabilní, čímž dojde k lepšímu využívání kapacity a ke zvýšení nákladové efektivnosti. Celková kapacita výroby surové oceli však po roce 2011 nečekaně dále rostla a následkem toho vznikla další nadměrná světová kapacita, což potvrdila Komise ve svém sdělení „Ocelářství – Jak v Evropě uchránit udržitelná pracovní místa a růst“. (20) S ohledem na načasování výše popsaných událostí a konkrétněji na skutečnost, že nadbytečná výrobní kapacita vzrostla v době, kdy se z ekonomického hlediska předpokládalo, že dojde k jejímu poklesu, bylo rozhodnuto, že nadbytečnou výrobní kapacitu je třeba považovat za nepředvídaný vývoj.

                     (53)

                     Co se týče příčinné souvislosti zjištěné při předchozích šetřeních zaměřených na boj proti nekalým obchodním praktikám, odkazuje se na výše uvedené sdělení, které stanoví, že taková šetření jsou považována za „opatření, jež mají zmírnit dopady nadměrné kapacity ve světě“. Z toho jasně vyplývá, že nadměrná kapacita je neoddělitelně spjata s dumpingovým a subvencovaným dovozem. V antidumpingovém a antisubvenčním šetření se však nadbytečná kapacita v ocelářském průmyslu nezkoumá jako nepředvídaný vývoj, neboť tento požadavek není součástí posouzení, které je základem pro uložení uvedených nástrojů na ochranu obchodu.

                     (54)

                     Pokud jde o souvislost mezi nepředvídaným vývojem nadměrné kapacity oceli a nárůstem dovozu, je zřejmé, že vyvážející výrobci mají zájem na maximalizaci využití své kapacity. V situacích, kdy je po zásobení jejich domácího trhu k dispozici volná kapacita, vyhledávají další obchodní příležitosti na vývozních trzích, což vede ke zvýšení objemu dovozu na těchto trzích. Výše uvedená tvrzení je tedy nutné zamítnout.

                     (55)

                     Pokud jde o prudký nárůst přijímání omezujících obchodních opatření, některé strany tvrdily, že je nelze považovat za nepředvídaný vývoj, jelikož jde o uznané výjimky z obecných pravidel WTO, a že počet nástrojů na ochranu obchodu, které byly uloženy v roce 2017, poklesl. Tyto strany dále tvrdily, že nebyla zjištěna souvislost mezi nárůstem dovozu a nepředvídaným vývojem opatření omezujících obchod.

                     (56)

                     Komise s takovými tvrzeními nesouhlasí, protože skutečnost, že opatření omezující obchod jsou přijímána v rámci pravidel WTO, neznamená, že je nelze považovat za nepředvídaný vývoj. Komise nezpochybňuje právo zemí přijímat antidumpingová nebo antisubvenční opatření v souladu s příslušnými pravidly WTO. Zde se však jedná především o nebývalý a zvýšený počet těchto opatření přijatých třetími zeměmi, která vedla k odklonu obchodu, což mělo za následek nárůst dovozu do EU. Připomíná se, že ve 34. bodě odůvodnění prozatímního nařízení Komise uvedla, že podle statistik WTO bylo v letech 2011–2013 ročně zahájeno průměrně 77 šetření souvisejících s ocelí, zatímco v letech 2015–2016 se tento průměr zvýšil na 117. Tyto údaje, které svědčí o tom, že došlo k nepředvídanému vývoji, což vedlo k výše zmíněnému nárůstu dovozu, žádná strana nezpochybnila. Výše uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.

                     (57)

                     Pokud jde o opatření USA podle § 232, několik zúčastněných stran tvrdilo, že tato opatření nelze považovat za nepředvídaný vývoj vedoucí k nárůstu dovozu, neboť byla uložena až po období 2013–2017. Ostatní zúčastněné strany uvedly, že opatřeními USA podle § 232 není dotčen ani dovoz, který se uskutečnil od ledna do března 2018.

                     (58)

                     V tomto ohledu je třeba nejprve podotknout, že i když opatření USA podle § 232 nabyla účinnosti dne 8. března 2018, šetření, které vedlo k jejich přijetí, bylo zahájeno již v dubnu 2017 a zpráva, na jejímž základě o nich bylo rozhodnuto, byla vydána 11. ledna 2018. I kdyby bylo možné se domnívat, že opatření USA podle § 232 nemohla mít před svým přijetím žádný dopad na dovoz, už jen pouhé zahájení šetření nepochybně vytvořilo nejistotu na trhu a ovlivnilo obchodní toky oceli. Kromě toho – jak je dále potvrzeno níže – Komise po přijetí opatření USA podle § 232 dospěla k závěru, že už dochází k odklonu obchodu s ohledem na některé kategorie výrobků.

                     (59)

                     V této souvislosti je rovněž třeba poznamenat, že opatření USA podle § 232 urychlila nárůst dovozu, jelikož způsobila, že vedle předchozího převládajícího vzestupného trendu došlo k dalšímu odklonu obchodu. Jak je uvedeno v tabulce 14, z dostupných statistik vyplývá, že s výjimkou dubna 2018 byl měsíční dovoz oceli do USA trvale nižší než jeho odpovídající objem v roce 2017. To se časově shoduje s opačným vzestupným trendem dovozu, který byl zaznamenán v Unii, kde – jak je uvedeno v tabulce 12 – byly měsíční objemy dovozu na vyšší úrovni než v předchozím roce.

                     (60)

                     Jiné zúčastněné strany uvedly, že dopad opatření USA podle § 232 by neměl být brát v potaz nebo by neměl být přeceňován, jelikož tato opatření fungují s řadou výjimek týkajících se vynětí výrobků. V téže souvislosti se tvrdilo, že korejský vývoz nehraje roli, neboť Korea si od vlády Spojených států zajistila dostatečný objem v rámci vývozních kvót.

                     (61)

                     V tomto ohledu je třeba poznamenat, že z opatření USA podle § 232 byla bezpodmínečně vyňata pouze Austrálie a že její vývoz dotčených výrobků představoval v roce 2017 přibližně 1 % celkového dovozu do USA. (21) Jiné země, jako jsou Jižní Korea, Argentina a Brazílie, získaly bezcelní kvóty, ale z opatření vyňaty nebyly. Pokud jde o tyto země, je třeba poznamenat, že vyšší počet kvót byl stanoven na nulu a že řada kvót byla vyčerpána už při přidělení. (22) Vzhledem k těmto skutečnostem se má za to, že přidělení kvót nezaručuje, že přidělená kvóta bude postačovat k zamezení odklonu obchodu. Na základě dostupných statistických údajů se navíc zdá, že tyto tři země představovaly méně než 20 % celkového dovozu za rok 2017. Příslušná tvrzení týkající se kvót byla proto zamítnuta.

                     (62)

                     S ohledem na výše uvedené skutečnosti je potvrzeno, že nepředvídaný vývoj popsaný ve 49. bodě odůvodnění zcela jasně vede a dále povede ke zvýšení dovozu oceli do Unie.

               5.   HROZBA VÁžNÉ ÚJMY

                     (63)

                     V souladu s přístupem zohledňujícím celkovou definici výrobků a definovaným v tomto šetření byla v prozatímní fázi rovněž provedena celková analýza újmy. V prozatímním nařízení bylo občas prokázáno, že závěry o újmě v rámci celkové analýzy byly doloženy pomocí příkladů i na úrovni kategorie výrobků.

                     (64)

                     Posouzení újmy v konečné fázi bylo také provedeno na celkové úrovni, a to u dotčeného posuzovaného výrobku, a zahrnuje tedy 26 kategorií výrobků, u kterých Komise zjistila nárůst dovozu. Nicméně, stejně jako u vývoje dovozu, doplnila Komise svou analýzu o posouzení každé ze tří skupin výrobků uvedených v 21. bodě odůvodnění výše.

                     (65)

                     Níže uvedená analýza újmy vychází z odpovědí na dotazník předložených výrobním odvětvím Unie. Po obdržení aktuálnějších informací a po ověření údajů byly ukazatele újmy popsané v prozatímní fázi v příslušných případech aktualizovány tak, aby zahrnovaly nejnovější údaje (za rok 2018).

               5.1.   Celkový vývoj situace ocelářského průmyslu Unie

         5.1.1.   Spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu

                     (66)

                     Komise stanovila spotřebu v Unii tak, že k prodeji v Unii uskutečněném výrobci v Unii připočetla dovoz ze všech zemí vyjma dovozu ze zemí, jež jsou členy EHP, a z některých zemí, se kterými Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, která je v současné době v platnosti (viz 30. bod odůvodnění).

                     (67)

                     Na základě toho se spotřeba v Unii, prodej výrobců v Unii a odpovídající podíl na trhu vyvíjely takto:

                        Tabulka 4

                        Spotřeba v Unii, domácí prodej a podíl na trhu

                                 (tisíce tun)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Spotřeba (celkem)

                                 148 455

                                 155 730

                                 160 742

                                 166 375

                                 169 350

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    105

                                    108

                                    112

                                    114

                                 Domácí prodej (celkem)

                                 129 592

                                 133 285

                                 133 575

                                 136 586

                                 138 636

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    103

                                    103

                                    105

                                    107

                                 Podíl na trhu (celkem)

                                 87,3 %

                                 85,6 %

                                 83,1 %

                                 82,1 %

                                 81,9 %

                                    Zdroj: Údaje Eurostatu a odvětví

                     (68)

                     Celková spotřeba příslušných 26 kategorií výrobků se v letech 2013–2017 soustavně zvyšovala a celkově vzrostla o 14 %. Objem prodeje výrobců výrobního odvětví Unie se v tomto období zvýšil, avšak v mnohem menší míře než spotřeba v Unii, tj. pouze o 7 %. Celkový podíl výrobního odvětví Unie na trhu se tedy během posuzovaného období trvale snižoval, a to o 5,4 %.

               5.1.2.   Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby

                     (69)

                     Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby se vyvíjely takto:

                        Tabulka 5

                        Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, zásoby

                                 (tisíce tun)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Výroba (celkem)

                                 243 945

                                 249 855

                                 248 763

                                 249 204

                                 254 925

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    102

                                    102

                                    102

                                    105

                                 Výrobní kapacita (celkem)

                                 337 010

                                 334 545

                                 332 427

                                 333 179

                                 335 358

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    99

                                    99

                                    99

                                    100

                                 Využití kapacity (celkem)

                                 72 %

                                 75 %

                                 75 %

                                 75 %

                                 76 %

                                 Zásoby (celkem)

                                 11 883

                                 12 734

                                 13 159

                                 12 974

                                 14 140

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    107

                                    111

                                    109

                                    119

                                    Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

                     (70)

                     Objem výroby dotčeného posuzovaného výrobku se během posuzovaného období zvýšil celkem o 5 %. Výrobní kapacita zůstala stabilní, a využití kapacity se tedy v letech 2013–2017 celkově zvýšilo o 4 %. Zásoby držené spolupracujícími výrobci výrobního odvětví Unie v letech 2013–2017 celkově vzrostly o 19 %.

               5.1.3.   Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok

                     (71)

                     Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok se vyvíjely takto:

                        Tabulka 6

                        Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Jednotková prodejní cena (EUR za tunu)

                                 693,6

                                 673,4

                                 636,6

                                 591,0

                                 697,7

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    97

                                    92

                                    85

                                    101

                                 Ziskovost (% obratu)

                                 – 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,6 %

                                 2,1 %

                                 5,6 %

                                 Peněžní tok (v milionech EUR)

                                 3 721

                                 4 975

                                 6 461

                                 5 508

                                 6 201

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    134

                                    174

                                    148

                                    167

                                    Zdroj: Odpovědi na dotazník

                     (72)

                     Ověřené a aktualizované údaje potvrzují trend uvedený v prozatímním nařízení. Do roku 2016 došlo u všech výrobků na unijním trhu k výraznému stlačení cen. Poté se ceny vrátily na úroveň roku 2013. Celkově lze říci, že i přes významný pokles cen dokázalo výrobní odvětví Unie snížit své výrobní náklady tak, aby v roce 2016 dosáhlo mezní úrovně zisku a v roce 2017 zvýšilo zisk na udržitelnější úroveň (5,6 %). Celkový peněžní tok výrobního odvětví Unie se od roku 2013 do roku 2017 zvýšil o 67 %.

               5.1.4.   Zaměstnanost

                     (73)

                     Pokud jde o zaměstnanost, ve výrobním odvětví Unie v letech 2013–2017 zaniklo 9 208 pracovních míst, jak je uvedeno v následující tabulce.

                        Tabulka 7

                        Zaměstnanost

                                 (FTE)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Zaměstnanost (celkem)

                                 225 607

                                 220 429

                                 218 010

                                 217 460

                                 216 399

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    98

                                    97

                                    96

                                    96

                                    Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

               5.2.   Analýza situace ocelářského průmyslu Unie u tří skupin výrobků

         5.2.1.   Spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu

                     (74)

                     U každé ze tří skupin výrobků se spotřeba, domácí prodej a podíly na trhu vyvíjely takto:

                        Tabulka 8

                        Spotřeba, domácí prodej, podíl jednotlivých skupin výrobků na trhu

                                 (v tisících tun)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Spotřeba (ploché výrobky)

                                 87 679

                                 90 729

                                 95 598

                                 98 749

                                 98 124

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    103

                                    109

                                    113

                                    112

                                 Spotřeba (dlouhé výrobky)

                                 50 829

                                 53 333

                                 54 160

                                 55 890

                                 57 921

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    105

                                    107

                                    110

                                    114

                                 Spotřeba (trouby)

                                 9 947

                                 11 667

                                 10 985

                                 11 735

                                 13 305

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    117

                                    110

                                    118

                                    134

                                 Domácí prodej (ploché výrobky)

                                 75 212

                                 76 365

                                 77 020

                                 78 274

                                 77 601

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    102

                                    102

                                    104

                                    103

                                 Domácí prodej (dlouhé výrobky)

                                 46 461

                                 47 679

                                 47 757

                                 48 935

                                 51 095

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    103

                                    103

                                    105

                                    110

                                 Domácí prodej (trouby)

                                 7 920

                                 9 241

                                 8 799

                                 9 377

                                 9 940

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    117

                                    111

                                    118

                                    126

                                 Podíl na trhu (ploché výrobky)

                                 86 %

                                 84 %

                                 81 %

                                 79 %

                                 79 %

                                 Podíl na trhu (dlouhé výrobky)

                                 91 %

                                 89 %

                                 88 %

                                 88 %

                                 88 %

                                 Podíl na trhu (trouby)

                                 80 %

                                 79 %

                                 80 %

                                 80 %

                                 75 %

                                    Zdroj: Údaje Eurostatu a odvětví

                     (75)

                     Spotřeba plochých výrobků dosáhla vrcholu v roce 2016 a poté se v roce 2017 mírně snížila, přičemž vykázala celkový nárůst o 12 %. Spotřeba dlouhých výrobků a trub se do konce roku 2017 soustavně zvyšovala, což mělo za následek celkový nárůst o 14 %, respektive o 34 %.

                     (76)

                     V letech 2013–2017 se prodej všech výrobků z oceli zvýšil celkem o 7 %. Během téhož období bylo v rámci tří skupin výrobků zaznamenáno podobné zvýšení, které však bylo méně výrazné než nárůst spotřeby: prodej plochých výrobků výrobců v Unii vzrostl o 3 %, prodej dlouhých výrobků o 10 % a prodeje trub o 26 %.

                     (77)

                     Trend celkového trhu výrobního odvětví Unie (minus 5 procentních bodů) byl potvrzen při samostatných analýzách plochých výrobků (minus 7 procentních bodů), dlouhých výrobků (minus 3 procentní body) a trub (minus 5 procentních bodů).

               5.2.2.   Výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby

                     (78)

                     U každé ze tří skupin výrobků se výroba, výrobní kapacita, míra využití kapacity a zásoby vyvíjely takto:

                        Tabulka 9

                        Výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, stavy podle skupin výrobků

                                 (tisíce tun)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Výroba (ploché výrobky)

                                 172 873

                                 177 224

                                 176 567

                                 177 247

                                 180 986

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    103

                                    102

                                    103

                                    105

                                 Výroba (dlouhé výrobky)

                                 59 082

                                 59 535

                                 60 079

                                 59 706

                                 60 572

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    101

                                    102

                                    101

                                    103

                                 Výroba (trouby)

                                 11 991

                                 13 096

                                 12 116

                                 12 251

                                 13 366

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    109

                                    101

                                    102

                                    111

                                 Výrobní kapacita (ploché výrobky)

                                 234 615

                                 233 689

                                 230 216

                                 230 921

                                 232 220

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    100

                                    98

                                    98

                                    99

                                 Výrobní kapacita (dlouhé výrobky)

                                 80 833

                                 78 244

                                 79 455

                                 79 736

                                 81 806

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    97

                                    98

                                    99

                                    101

                                 Výrobní kapacita (trouby)

                                 24 053

                                 25 482

                                 27 721

                                 27 255

                                 24 224

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    106

                                    115

                                    113

                                    101

                                 Využití kapacity (ploché výrobky)

                                 74 %

                                 76 %

                                 77 %

                                 77 %

                                 78 %

                                 Využití kapacity (dlouhé výrobky)

                                 73 %

                                 76 %

                                 76 %

                                 75 %

                                 74 %

                                 Využití kapacity (trouby)

                                 50 %

                                 51 %

                                 44 %

                                 45 %

                                 55 %

                                 Zásoby (ploché výrobky)

                                 7 573

                                 8 171

                                 8 386

                                 8 098

                                 8 623

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    108

                                    111

                                    107

                                    114

                                 Zásoby (dlouhé výrobky)

                                 3 449

                                 3 430

                                 3 722

                                 3 740

                                 3 877

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    99

                                    108

                                    108

                                    112

                                 Zásoby (trouby)

                                 861

                                 1 132

                                 1 050

                                 1 137

                                 1 639

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    132

                                    122

                                    132

                                    190

                                    Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

                     (79)

                     Vývoj výroby byl u každé z těchto tří skupin odlišný. Během celého posuzovaného období se výroba plochých výrobků zvýšila o 5 %, výroba dlouhých výrobků vzrostla o 3 % a výroba trub poklesla o 11 %. Odchylky ve výrobě lze v každém případě považovat za poměrně stabilní.

                     (80)

                     Celková výrobní kapacita zůstala stabilní. Tento trend byl důsledně potvrzen při analýze každé skupiny výrobků: plochých výrobků (pokles o 1 %), dlouhých výrobků (zvýšení o 1 %) a trub (zvýšení o 1 %) během posuzovaného období. Využití kapacity se celkově zvýšilo u všech skupin výrobků (u plochých výrobků o 4 procentní body, u dlouhých výrobků o 1 procentní bod a u trub o 5 procentních bodů).

                     (81)

                     Zásoby plochých a dlouhých výrobků se v letech 2013–2017 zvýšily na podobnou úroveň, zatímco zásoby trub se téměř zdvojnásobily. Ověřené a aktualizované údaje tedy potvrzují trend uvedený v prozatímním nařízení.

               5.2.3.   Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok

                     (82)

                     Jednotkové prodejní ceny, ziskovost a peněžní tok se u těchto tří skupin vyvíjely takto:

                        Tabulka 10

                        Jednotková prodejní cena, ziskovost, peněžní tok podle skupin výrobků

                                 (EUR za tunu)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, ploché výrobky)

                                 711,3

                                 689,3

                                 659,8

                                 612,8

                                 744,3

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    97

                                    93

                                    86

                                    105

                                 Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, dlouhé výrobky)

                                 607,0

                                 591,3

                                 546,4

                                 509,1

                                 584,4

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    97

                                    90

                                    84

                                    96

                                 Jednotková prodejní cena (EUR za tunu, trouby)

                                 1 093,9

                                 1 063,5

                                 1 013,9

                                 913,2

                                 949,3

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    97

                                    93

                                    83

                                    87

                                 Ziskovost (% obratu, ploché výrobky)

                                 – 1,9 %

                                 0,2 %

                                 0,5 %

                                 2,5 %

                                 7,7 %

                                 Ziskovost (% obratu, dlouhé výrobky)

                                 0,7 %

                                 2,1 %

                                 1,7 %

                                 2,1 %

                                 3,1 %

                                 Ziskovost (% obratu, trouby)

                                 1,3 %

                                 0,4 %

                                 – 3,4 %

                                 – 1,2 %

                                 – 1,7 %

                                 Peněžní tok (v milionech EUR, ploché výrobky)

                                 2 309

                                 3 997

                                 5 209

                                 4 235

                                 5 177

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    173

                                    226

                                    183

                                    224

                                 Peněžní tok (v milionech EUR, dlouhé výrobky)

                                 820

                                 1 156

                                 1 534

                                 1 473

                                 1 159

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    141

                                    187

                                    180

                                    141

                                 Peněžní tok (v milionech EUR, trouby)

                                 592

                                 – 178

                                 – 283

                                 – 200

                                 – 135

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    – 30

                                    – 48

                                    – 34

                                    – 23

                                    Zdroj: Odpovědi na dotazník

                     (83)

                     Prodejní ceny plochých výrobků do roku 2016 poklesly o 14 % a poté v roce 2017 vzrostly na úroveň vyšší než v roce 2013 (+5 %). Jednotkové prodejní ceny dlouhých výrobků a trub do roku 2016 také významně poklesly (o 16 %, respektive o 17 %) a poté v roce 2017 mírně vzrostly. Celkově ceny těchto výrobků poklesly o 4 %, resp. o 13 %.

                     (84)

                     Pokud jde o ziskovost, i) v případě plochých výrobků dokázalo výrobní odvětví Unie v roce 2016 (po ztrátách a nulovém zisku v předchozích letech) dosáhnout mezní úrovně zisku a v roce 2017 zvýšilo svou ziskovost na 7,7 %; ii) ziskovost dlouhých výrobků dosáhla v roce 2014 úrovně 2,1 % a zůstala na přibližně stejné úrovni až do roku 2017, kdy vzrostla až na 3,1 %; iii) ziskovost trub, která v roce 2013 činila 1,3 %, v roce 2015 výrazně poklesla (na – 3,4 %) a v letech 2016 a 2017 byla nadále záporná (– 1,2 %, respektive – 1,7 %).

                     (85)

                     Peněžní toky se u plochých a dlouhých výrobků zlepšily (v případě plochých výrobků o 124 % a v případě dlouhých výrobků v mnohem menší míře, tj. pouze o 41 %), zatímco u trub se peněžní tok výrazně snížil – o 130 % v roce 2014 – a až do konce roku 2017 byl záporný.

               5.2.4.   Zaměstnanost

                     (86)

                     Co se týče zaměstnanosti, postiženi byli zejména výrobci plochých výrobků, u nichž během tohoto období došlo k zániku téměř 8 600 pracovních míst. V procentuálním vyjádření byla nejzávažnější situace v odvětví výroby trub, kde ztráty pracovních míst během posuzovaného období činily 12 %.

                        Tabulka 11

                        Zaměstnanost podle jednotlivých skupin výrobků

                                 (FTE)

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Zaměstnanost (výroba plochých výrobků)

                                 134 720

                                 129 256

                                 127 743

                                 126 300

                                 126 124

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    96

                                    95

                                    94

                                    94

                                 Zaměstnanost (výroba dlouhých výrobků)

                                 49 545

                                 49 662

                                 51 288

                                 53 946

                                 53 943

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    100

                                    104

                                    109

                                    109

                                 Zaměstnanost (výroba trub)

                                 41 342

                                 41 511

                                 38 978

                                 37 214

                                 36 333

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    100

                                    94

                                    90

                                    88

                                    Zdroj: Údaje z odvětví a odpovědi na dotazník

               5.3.   Závěr týkající se situace výrobního odvětví Unie a posledního vývoje

                     (87)

                     Výše uvedená analýza ukázala, že výrobní odvětví Unie se – jak celkového hlediska, tak z hlediska jednotlivých tří skupin výrobků – do roku 2016 nacházelo v obtížné hospodářské situaci, ze které se v roce 2017 pouze částečně zotavilo. Výrobní odvětví je tedy nadále nestabilní a zranitelné.

                     (88)

                     V září 2018 požádala Komise průmyslová sdružení Unie o poskytnutí hospodářských údajů za první pololetí roku 2018, aby mohla posoudit, jak se situace vyvíjela během období šetření, tj. v letech 2013–2017.

                     (89)

                     Informace získané Komisí nebylo možné ověřit. Navíc vzhledem k tomu, že Komise neměla údaje odpovídající prvnímu pololetí roku 2017 (informace byly poskytnuty za celý rok 2017), nemohla na základě situace výrobního odvětví v prvním pololetí roku 2018 dospět k žádnému spolehlivému závěru. Na základě těchto údajů z roku 2018 však bylo možné potvrdit trend z roku 2017, kterým bylo částečné zotavení výrobního odvětví. Je však třeba podotknout, že – jak je uvedeno v tabulce 12 níže – měsíční dovoz do Unie začal vzrůstat, a to převážně od června 2018. Ceny oceli v Unii navíc začaly od třetího čtvrtletí roku 2018 klesat. Vliv tohoto dovozu a vývoje cen na situaci výrobního odvětví Unie v první polovině roku 2018 proto není možné vysledovat. Nejnovější údaje tudíž potvrzují problematickou situaci výrobního odvětví Unie a hrozbu, kterou představuje poslední nárůst dovozu.

               5.4.   Hrozba vážné újmy

                     (90)

                     V prozatímním nařízení dospěla Komise k závěru, že situace výrobního odvětví Unie se v letech 2013–2016 výrazně zhoršila, přičemž v roce 2017 došlo k jeho částečnému zotavení. Komise však měla za to, že výrobní odvětví Unie se i přes toto dočasné zlepšení stále nachází v nestabilní situaci a že mu hrozí vážná újma, pokud bude vzestupný trend dovozu pokračovat a následně dojde ke stlačení cen a k poklesu ziskovosti pod udržitelnou úroveň.

                     (91)

                     Toto prozatímní zjištění lze rovněž potvrdit v konečné fázi vzhledem k výše uvedené aktualizované analýze vývoje ukazatelů újmy, a to jak celkově, tak na úrovni jednotlivých tří skupin výrobků (ploché výrobky, dlouhé výrobky a trouby).

                     (92)

                     Aktualizované ukazatele újmy obsahují údaje o třech kategoriích výrobků, které byly prozatím vyňaty z oblasti působnosti. Pokud byly k dispozici, byly analyzovány nejnovější údaje, a tato komplexní analýza potvrdila klíčová zjištění z prozatímní fáze.

                     (93)

                     Zásadním prvkem při zjišťování hrozby újmy v prozatímní fázi byla skutečnost, že výrazný nárůst dovozu sledovaný od roku 2013 se nezastaví, a pokud nedojde k přijetí nápravných opatření, bude naopak ještě výraznější a způsobí vysokou úroveň újmy. Jak vyplývá z nejaktuálnějšího souboru údajů (viz oddíl 5.6 níže), tento očekávaný trend už nastal.

               5.5.   Připomínky obdržené po prozatímních opatřeních

                     (94)

                     Několik zúčastněných stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie není zranitelné ani nestabilní, protože většina ukazatelů se během posuzovaného období zlepšila – například v roce 2017 dosáhlo výrobní odvětví Unie ziskovosti 6,2 % (jak se uvádí v prozatímním nařízení) a prodejní ceny mezi lety 2016 a 2017 vzrostly o téměř 20 %. Rovněž bylo zmíněno, že Evropský ocelářský svaz oznámil, že vyhlídky výrobního odvětví Unie jsou pozitivní. Obdobně tyto strany také tvrdily, že norma pro prokázání vážné újmy je velmi přísná a že je mnohem přísnější než norma pro prokázání podstatné újmy stanovená v antidumpingové dohodě a v Dohodě o subvencích, jelikož vážná újma musí jednoznačně bezprostředně hrozit.

                     (95)

                     V prozatímním nařízení dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie je nestabilní a zotavuje se z období, v němž se jeho situace výrazně zhoršila. Toto zotavování bylo přisouzeno mimo jiné účinnosti různých obchodních ochranných opatření, která byla přijata zejména od roku 2016. Vzhledem k tomu, že Komise nemohla prokázat existenci vážné újmy, posoudila její hrozbu. V této souvislosti Komise potvrdila, že pokud by došlo k dalšímu nárůstu dovozu, mohlo by být stávající prozatímní zotavení rychle zvráceno. Jak bylo uvedeno výše, je pravděpodobné, že takovýto další nárůst dovozu by v důsledku opatření USA podle § 232 mohl být ještě vyšší. Komise proto dospěla k závěru, že skutečnost, že situace výrobního odvětví Unie v roce 2017 vykazovala ve srovnání s předchozími roky zlepšení, nebrání tomu, aby byla zjištěna existence hrozby vážné újmy. Tato zjištění byla ve výše uvedené analýze potvrzena a tvrzení se tedy zamítá.

                     (96)

                     Pokud jde o úroveň ziskovosti výrobního odvětví Unie, několik zúčastněných stran uvedlo, že v řadě případů týkajících se ochrany obchodu v ocelářství měla Komise za to, že zisk ve výši 3 % až 7 % lze považovat za přiměřený. Celková ziskovost ve výši 6,2 % by tedy měla – jak bylo předběžně stanoveno – dostačovat k tomu, aby výrobní odvětví Unie zůstalo životaschopné a vysoce konkurenceschopné.

                     (97)

                     Jak je vysvětleno v 90. až 93. bodě odůvodnění, navzdory tomu, že v roce 2017 se úroveň ziskovosti ve srovnání s předchozími lety (kdy výrobní odvětví Unie vykazovalo ztrátu nebo nulový zisk) výrazně zvýšila, tato situace by se mohla rychle zvrátit, pokud by dovoz i nadále narůstal (nebo pokud by – mimo jiné v důsledku opatření USA podle § 232 – prudce vzrostl). Ve skutečnosti musí analýza v situaci, kdy hrozí vážná újma, obsahovat prvky orientované do budoucna. V této souvislosti by bylo stanovené riziko odklonu obchodu klíčovým prvkem, který by negativně ovlivnil současnou hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie v případě, že by opatření nebyla přijata. V důsledku toho nemohou být úrovně ziskovosti, jichž bylo v odvětví dosaženo v roce 2017, posuzovány izolovaně a nevyvracejí zjištění hrozby vážné újmy. Toto tvrzení se proto zamítá.

               5.6.   Analýza údajů po roce 2017

                     (98)

                     Vzhledem k tomu, že situace v posuzovaném období nebyla považována za situaci, v níž by došlo k vážné újmě, je v souvislosti s analýzou hrozby vážné újmy nutné provést výhledovou studii. Konkrétně čl. 9 odst. 2 nařízení 2015/478 a čl. 6 odst. 3 nařízení 2015/755 v případech hrozící újmy vyžadují, aby byla přezkoumána míra nárůstu vývozu do Unie a pravděpodobnost využití dostupné kapacity k vývozu do Unie.

                     (99)

                     I když míra nárůstu vývozu již byla zkoumána výše, Komise provedla přesnější analýzu pravděpodobnosti dalšího nárůstu vývozu na základě analýzy nejnovějších dostupných údajů, tj. za období od ledna do září 2018. Tento aktualizovaný soubor údajů Komisi umožnil potvrdit zjištění učiněná v prozatímní fázi, zejména s ohledem na trendy dovozu a riziko odklonu obchodu.

                     (100)

                     Jak vyplývá ze statistických údajů v níže uvedených tabulkách, vzestupný trend dovozu pokračuje a první známky odklonu obchodu byly zjištěny již v měsících následujících po vstupu opatření USA podle § 232 v platnost, přičemž dovoz do USA postupně klesal a dovoz do Unie narůstal. (23) Komise se domnívá, že nebudou-li přijata konečná opatření, bude tento vzestupný trend z níže uvedených důvodů v budoucnu výraznější.

               5.6.1.   Vývoj dovozu do Unie

                     (101)

                     Období, které bylo analyzováno z hlediska vývoje dovozu, bylo prodlouženo o první pololetí roku 2018. Z této aktualizované analýzy vyplývá, že celkově se dovoz posuzovaného výrobku meziročně dále zvýšil. Nárůst dovozu v období od července 2017 do června 2018 v porovnání s obdobím od ledna 2017 do prosince 2017 lze vysvětlit poměrně vysokou mírou dovozu v prvním pololetí roku 2018, kdy celkový objem dovozu posuzovaných výrobků činil 17,4 milionu metrických tun, přičemž v prvním pololetí roku 2017 činil 15,4 milionu metrických tun a ve druhém pololetí roku 2017 dosáhl 14,5 milionu metrických tun. Tyto novější údaje proto potvrzují posouzení Komise v prozatímní fázi, podle kterého bylo pravděpodobné, že dovoz po roce 2017 dále vzroste.

                     (102)

                     Dne 8. března 2018 byla uložena opatření USA podle § 232. Je proto důležité, aby byl objem dovozu v roce 2018 posuzován měsíčně a porovnáván se stejným obdobím předchozího roku (2017). Toto srovnání ukazuje, že ve všech měsících roku 2018 byly objemy dovozu do Unie vyšší než objemy dovozu v roce 2017. Rozdíly byly výraznější v červnu a červenci 2018, tedy několik měsíců po uložení opatření USA podle § 232. V srpnu a září 2018 byl tento nárůst stále značný, avšak méně výrazný než v předcházejících dvou měsících, což mohlo souviset s tím, že 18. července 2018 byla uložena prozatímní ochranná opatření.

                     (103)

                     Obě analýzy poukazují na jasný trend nepřetržitého nárůstu dovozu do Unie, a potvrzují tedy hodnocení Komise v prozatímní fázi.

                        Tabulka 12

                        Měsíční dovoz do Unie

                                 EU (tisíce tun)

                                 Leden

                                 Únor

                                 Březen

                                 Duben

                                 Květen

                                 Červen

                                 Červenec

                                 Srpen

                                 Září

                                 Dovoz 2017 (celkem)

                                 2 737

                                 2 464

                                 2 914

                                 2 648

                                 2 984

                                 2 512

                                 2 315

                                 2 308

                                 2 339

                                 Dovoz 2018 (celkem)

                                 3 080

                                 2 490

                                 2 934

                                 3 033

                                 2 999

                                 2 940

                                 2 828

                                 2 414

                                 2 587

                                    Nárůst v roce 2018 oproti roku 2017

                                    + 13 %

                                    + 1 %

                                    + 1 %

                                    + 15 %

                                    + 1 %

                                    + 17 %

                                    + 22 %

                                    + 5 %

                                    + 11 %

                                    Zdroj: Eurostat

               5.6.2.   Vývoj dovozu do USA

                     (104)

                     Během slyšení zmíněných v 10. bodě odůvodnění několik zúčastněných stran uvedlo, že ceny dovozu do USA se od uložení opatření USA podle § 232 výrazně zvýšily, a to na úroveň, která navzdory 25 % clu umožňuje těmto společnostem dosáhnout zisku. Vzhledem k této situaci tedy údajně neexistuje žádný důvod k tomu, aby byl veškerý jejich prodej do USA přesměrován na jakékoli jiné trhy, jako je například Unie. Tyto zúčastněné strany také tvrdily, že v důsledku toho neměla tato opatření na úroveň dovozu do USA téměř žádný dopad.

                     (105)

                     Komise každý měsíc shromáždila statistické údaje týkající se dovozu posuzovaných výrobků do USA v roce 2018:

                        Tabulka 13

                        Měsíční dovoz do USA v roce 2018

                                 Leden

                                 Únor

                                 Březen

                                 Duben

                                 Květen

                                 Červen

                                 Červenec

                                 Srpen

                                 Září

                                 Objem dovozu (celkem)
                                 (tisíce tun)

                                 2 087

                                 1 800

                                 2 218

                                 2 585

                                 2 192

                                 1 666

                                 1 969

                                 1 848

                                 1 689

                                    index leden 2018 = 100

                                    100

                                    86

                                    106

                                    124

                                    105

                                    80

                                    94

                                    89

                                    81

                                    Zdroj: Národní statistiky USA

                     (106)

                     Z těchto údajů vyplývá, že dovoz 26 posuzovaných výrobků do USA prudce poklesl, zejména od uložení opatření USA podle § 232. V září 2018 byla úroveň dovozu o 35 % nižší než úroveň dovozu v dubnu téhož roku. Celkově pokles dovozu od ledna do září 2018 činil 19 %.

                     (107)

                     Je třeba rovněž poznamenat, že v roce 2018 oznámil velký počet amerických výrobců výrobků, na něž se vztahují opatření USA podle § 232, významné plány na rozšíření výroby. (24) Zatímco v krátkodobém horizontu nemusí být kromě dovážených výrobků k dispozici žádné nebo téměř žádné alternativní zdroje, je zřejmé, že odvětví Spojených států se ve střednědobém horizontu připravuje na zásobování trhu USA v mnohem větším měřítku na úkor dovozu. V důsledku toho nebude trh v USA již schopen absorbovat zvýšenou domácí produkci a stejnou úroveň dovozu jako dříve. Vyvážející výrobci budou proto muset hledat alternativní trhy a trh Unie je vzhledem ke své velikosti ideálním náhradním trhem. Jak je popsáno v oddílu 5.6.1 výše, trend nárůstu dovozu do Unie, který je částečně způsoben dopadem opatření USA podle § 232, již započal. Pokud nebudou přijata žádná opatření, bude tento trend v blízké budoucnosti ještě výraznější.

                     (108)

                     Komise rovněž měsíčně analyzovala objem dovozu do USA v roce 2018 ve srovnání se stejným obdobím roku 2017.

                     (109)

                     Výše uvedená tabulka potvrzuje trend popsaný v tabulce ve 105. bodě odůvodnění.

                        Tabulka 14

                        Měsíční dovoz do USA

                                 US (tisíce tun)

                                 Leden

                                 Únor

                                 Březen

                                 Duben

                                 Květen

                                 Červen

                                 Červenec

                                 Srpen

                                 Září

                                 Dovoz 2017 (celkem)

                                 2 088

                                 1 893

                                 2 284

                                 2 259

                                 2 345

                                 2 684

                                 2 614

                                 2 220

                                 2 259

                                 Dovoz 2018 (celkem)

                                 2 087

                                 1 800

                                 2 218

                                 2 585

                                 2 192

                                 1 666

                                 1 969

                                 1 848

                                 1 689

                                    Pokles v roce 2018 oproti roku 2017

                                    0 %

                                    – 5 %

                                    – 3 %

                                    14 %

                                    – 7 %

                                    – 38 %

                                    – 25 %

                                    – 17 %

                                    – 25 %

                                    Zdroj: Národní statistiky USA

                           Údaje o dovozu do USA tedy – bez ohledu na to, jaký druh srovnávání byl proveden – setrvale svědčí o jasném a stálém klesajícím trendu. Tento postupný pokles již nyní způsobuje a bude dále způsobovat odklon obchodu, který by mohl zapříčinit urychlení vzestupného trendu dovozu do Unie.

               5.7.   Závěr

                     (110)

                     Vzhledem k aktualizované analýze situace výrobního odvětví Unie, důkladné analýze připomínek obdržených po zveřejnění prozatímních opatření a během slyšení a k podrobné analýze nejnovějších statistických údajů dospěla Komise k závěru, že ocelářský průmysl Unie je v situaci, kdy dotčenému výrobku, včetně 26 posuzovaných kategorií výrobků, hrozí vážná újma. Skutečnosti uvedené v 58. až 69. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.

               6.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

                     (111)

                     V 70. až 77. bodě odůvodnění prozatímního nařízení dospěla Komise k závěru, že existuje příčinná souvislost mezi nárůstem dovozu posuzovaného výrobku a nestabilní situací výrobního odvětví Unie a vážnou újmou, která tomuto odvětví hrozí, jelikož výrobky z oceli vyráběné výrobci v Unii jsou obvykle obdobné nebo přímo konkurující dotčeným výrobkům z oceli.

               6.1.   Připomínky obdržené po prozatímních opatřeních

                     (112)

                     Několik zúčastněných stran uvedlo, že mezi nárůstem dovozu a stavem výrobního odvětví Unie žádná příčinná souvislost neexistuje, neboť nárůst dovozu v posuzovaném období úzce souvisel se zvýšením ziskovosti a objemu výroby a prodeje.

                     (113)

                     Komise by nejprve ráda vysvětlila, že zjistila, že pokud bude dovoz nadále vzrůstat, hrozí vznik vážné újmy. V průběhu šetření Komise újmu způsobenou nárůstem dovozu v posuzovaném období nezjistila.

                     (114)

                     S ohledem na toto tvrzení je obecně důležité zdůraznit, že výrobní odvětví Unie v roce 2017 dosáhlo ziskové úrovně výroby, která byla jednoznačně vyšší než úroveň dosažená ve všech ostatních letech posuzovaného období, kdy se pouze blížila hranici rentability. Celkově však k největšímu nárůstu dovozu během tohoto období došlo v letech 2014 a 2015 (viz tabulka 2 výše) a paralelní pokles ziskovosti v témže období (pokles z 0,8 % na 0,6 %, viz tabulka 6 výše) svědčí o tom, že mezi nárůstem dovozu a stavem výrobního odvětví Unie je nezpochybnitelná souvislost. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 45. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, by ziskovost dosažená v roce 2017 měla být za současných okolností, kdy trend dovozu setrvale roste, a vzhledem k výjimečně příznivým prodejním cenám na trhu v uvedeném období považována za dočasnou. Nicméně v tomto odvětví, které je náročné na kapitál, je úroveň zisku ve výši 5,6 % nízká. Je dokonce nižší než minimální úroveň cílového zisku stanovená pro všechna průmyslová odvětví při šetřeních týkajících se ochrany obchodu, jež provádí Komise. (25) Komise tedy dospěla k závěru, že pokud bude dovoz nadále narůstat, ocitne se výrobní odvětví Unie v nestabilní a kritické situaci. Toto tvrzení se proto zamítá.

                     (115)

                     Různé zúčastněné strany rovněž uvedly, že v předchozích antidumpingových a antisubvenčních šetřeních, která se týkala týchž výrobků, Komise tvrdila, že stlačení cen a újma byly způsobeny údajným dumpingem nebo subvencováním a nikoli pouhým nárůstem dovozu. Podle těchto zúčastněných stran už byl dumpingový nebo subvencovaný dovoz úspěšně vyřešen přijetím antidumpingových a antisubvenčních opatření po uzavření zmíněných šetření, a Komise by teď proto neměla tvrdit, že táž újma byla způsobena něčím jiným, tj. zvýšeným dovozem.

                     (116)

                     S ohledem na toto tvrzení je důležité zdůraznit, že antidumpingová a antisubvenční opatření se neřídí stejnou logikou jako ochranná opatření. Ve skutečnosti mají různé cíle. K nejvýraznějším a nejrelevantnějším rozdílům patří skutečnost, že antidumpingová i antisubvenční opatření se specificky vztahují k omezené definici výrobku a řeší otázku nekalé hospodářské soutěže, k níž dochází prostřednictvím dumpingu nebo subvencování v souvislosti s dovozem z určité země původu, přičemž bývají zpravidla uplatňována po dobu pěti let s možností prodloužení této lhůty v případě splnění určitých podmínek. Ochranná opatření se naopak zabývají celkovým nárůstem dovozu, aniž by byla brána v potaz povaha hospodářské soutěže nebo původ (tj. neuplatňují se „sui generis“ na určitý druh dovozu) a jsou obvykle časově omezené. Kromě toho se antidumpingová a antisubvenční opatření zmíněná v tomto tvrzení týkají pouze několika kategorií výrobků, na které se vztahuje současné šetření a které pocházejí pouze z některých zemí původu. Navzdory těmto opatřením však Komise zjistila významný, náhlý a prudký celkový nárůst dovozu a s tím související hrozbu újmy. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

                     (117)

                     Několik zúčastněných stran uvedlo, že Komise neprovedla analýzu nepřičtení újmy, v níž by se zabývala dalšími faktory, které mohly způsobit újmu, zejména, co se týče vývoje nákladů na suroviny, klesající vývozní výkonnosti a dovozu uskutečněného výrobci v Unii. Komise by ráda vysvětlila, že v prozatímní fázi skutečně neposoudila všechny faktory, jež by mohly přispět k vážné újmě, kterou by výrobní odvětví Unie utrpělo v případě, že by nebyla přijata žádná opatření, neboť vzhledem ke kritickým okolnostem bylo třeba neprodleně přijmout a uložit prozatímní opatření. Po uložení prozatímních opatření Komise posoudila dopad těchto tří faktorů na stav výrobního odvětví Unie, a tedy jejich možný podíl na způsobené hrozbě vážné újmy.

                     (118)

                     Pokud jde o vývoj nákladů na suroviny, několik zúčastněných stran obecně uvedlo, že Komise by měla tento prvek prozkoumat, přičemž jedna zúčastněná strana tvrdila, že „údajné“ potíže, o kterých hovoří Komise, způsobila domnělá situace na trzích související s celosvětově nižšími cenami surovin.

                     (119)

                     Údaje poskytnuté výrobním odvětvím Unie prokazují, že výrobní náklady se v případě dotčeného výrobku vyvíjely takto:

                        Tabulka 15

                        Výrobní náklady

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Výrobní náklady (v EUR za tunu)

                                 700

                                 668

                                 633

                                 579

                                 661

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    95

                                    90

                                    83

                                    94

                                    Zdroj: Odpovědi na dotazník

                     (120)

                     Výše uvedený trend se podobá vývoji prodejních cen, který je popsán v oddíle 5.1.3 výše, s výjimkou roku 2017, kdy – jak bylo vysvětleno – byly prodejní ceny ve srovnání s náklady mimořádně příznivé, což vedlo k relativně vysokému zisku (i když stále pod úrovní cílového zisku). Tento trend neprokazuje žádnou zvláštní souvislost mezi náklady na suroviny a vývojem ziskovosti a svědčí pouze o tom, že v roce, kdy zisk výrobního odvětví Unie poklesl ve srovnání s předchozím rokem nejvíce (tj. o 25 % v roce 2015), došlo v tomto odvětví k výraznému snížení výrobních nákladů. Neexistuje tedy důvod, na jehož základě by bylo možné dospět k závěru, že vývoj cen surovin, ať už jde o nárůst nebo pokles, představuje hrozbu újmy. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (121)

                     Zúčastněné strany rovněž tvrdily, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie klesá. Vycházely přitom z prohlášení Evropského ocelářského svazu i z předpokladu či pravděpodobnosti, že vývoz do USA a Turecka s ohledem na opatření USA podle § 232 a na ochranné šetření v Turecku poklesne.

                     (122)

                     Na základě údajů Eurostatu byla provedena analýza vývozní výkonnosti výrobního odvětví Unie s ohledem na dotčený výrobek:

                        Tabulka 16

                        Vývoz výrobního odvětví Unie

                                 2013

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 Objem vývozu (tisíce tun)

                                 31 181

                                 31 599

                                 29 449

                                 27 578

                                 27 603

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    101

                                    94

                                    88

                                    89

                                 Vývozní cena (v EUR za tunu)

                                 962

                                 931

                                 934

                                 850

                                 953

                                    index 2013 = 100

                                    100

                                    97

                                    97

                                    88

                                    99

                                    Zdroj: Eurostat

                     (123)

                     Výše uvedená tabulka prokazuje dvě věci. Za prvé, objem vývozu výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období je ve srovnání s objemem prodávaným na trhu Unie poměrně malý – v závislosti na daném roce představoval pouze 17 % až 19 % objemu prodeje výrobního odvětví Unie. Za druhé, s výjimkou roku 2016, kdy byly vývozní ceny celkově výrazně nižší než v ostatních letech (výrobní náklady byly v roce 2016 rovněž nízké), se jejich výše v posuzovaném období příliš neměnila. Vzhledem k objemu vývozu, vývoji tohoto objemu během posuzovaného období a vývozním prodejním cenám Komise nezjistila, že by byl důvod se domnívat, že významnou hrozbu vážné újmy pro výrobní odvětví Unie představuje vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie.

                     (124)

                     Pokud jde o úlohu dovozu výrobců v Unii nebo obchodníků/distributorů, kteří jsou s nimi ve spojení, tento dovoz byl v posuzovaném období – jak je popsáno ve 44. bodě odůvodnění – okrajový a poměrně stabilní, přičemž v závislosti na daném roce představoval 0,3 % až 0,7 % celkového dovozu. Tento dovoz neměl vliv na dovozní trendy, a tvrzení bylo tedy zamítnuto.

                     (125)

                     Několik zúčastněných stran uvedlo, že Komise neposoudila podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými a domácími výrobky, jelikož údajně nezohlednila šíři a rozmanitost různých kategorií výrobků, na něž se ochranné šetření vztahuje, a ke svým závěrům dospěla pouze s ohledem na všechny kategorie výrobků souhrnně. Podobně několik zúčastněných stran tvrdilo, že Komise měla u každé kategorie výrobků provést samostatnou analýzu příčinných souvislostí.

                     (126)

                     Jak je vysvětleno v oddíle 2.1, Komise měla za to, že vzhledem k vysoké míře provázanosti kategorií výrobků, které tvoří dotčený výrobek, jsou dovážený výrobek a výrobek Unie „obdobné nebo přímo konkurující“. Zjištění, že celková analýza je vzhledem k významným vzájemným vztahům mezi všemi kategoriemi výrobků, které jsou předmětem šetření, opodstatněná, rovněž znamená, že nejvhodnějším způsobem, jak provést analýzu příčinných souvislostí, je sloučení uvedených tří skupin výrobků, které byly v určitých částech celkové analýzy od sebe odlišeny. Na základě toho bylo toto tvrzení zamítnuto.

               6.2.   Závěr

                     (127)

                     Kumulativní analýza vlivu ostatních faktorů uvedená v 79. a 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a v oddíle 6.1 výše prokázala, že ostatní faktory, a to samostatně i společně, příčinnou souvislost mezi nárůstem dovozu a hrozbou vážné újmy pro výrobní odvětví Unie nezmírňovaly. Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 70. až 81. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

               7.   ZÁJEM UNIE

                     (128)

                     Účelem ochranných opatření je napravit vážnou újmu, k níž došlo v důsledku zvýšeného dovozu, nebo takové újmě zabránit. V souladu s čl. 16 nařízení 2015/478 Komise rovněž zkoumala, zda existují závažné hospodářské důvody, které by mohly vést k závěru, že uložení opatření není v zájmu Unie.

                     (129)

                     Za tímto účelem byl na základě dostupných důkazů posouzen dopad případných opatření na všechny výrobce, dovozce a uživatele dotčeného výrobku v Unii spolu s možnými důsledky přijetí či nepřijetí opatření. V nutných případech vytvořila Komise mechanismus, který zabrání vzniku vážné újmy a zároveň umožní tradiční obchodní toky, a to způsobem, jenž je slučitelný s trvale konkurenceschopným fungováním trhu s ocelí.

               7.1.   Zájem výrobců v Unii

                     (130)

                     Předběžně bylo rozhodnuto, že uložení ochranných opatření je v zájmu výrobců v Unii, neboť zabrání jakékoli vážné újmě způsobené dalším a významným nárůstem dovozu. Po uložení prozatímních opatření neobdržela Komise od výrobců v Unii žádné připomínky, které by byly s tímto názorem v rozporu. Prozatímní závěry byly proto potvrzeny.

               7.2.   Zájem dovozců a uživatelů v Unii

                     (131)

                     Komise zaslala dotazníky známým dovozcům a uživatelům s cílem posouzení jejich zájmu.

                     (132)

                     Komise obdržela 61 odpovědí od dovozců a 70 odpovědí od uživatelů, kteří nejsou ve spojení s dovozci. Dovozci a uživatelé rovněž ústně i písemně vyjádřili svá stanoviska.

                     (133)

                     Několik dovozců a uživatelů v Unii tvrdilo, že uložení ochranných opatření by nebylo v zájmu Unie, protože by tím došlo ke zvýšení dovozních cen a k omezení hospodářské soutěže na trhu Unie. Rovněž tvrdili, že uložení opatření by mělo za následek nedostatečnou nabídku, jelikož výrobci v Unii údajně nevyrábějí všechny druhy výrobků z oceli nebo je nevyrábějí v dostatečném množství na to, aby uspokojili poptávku v Unii. Tuto situaci údajně dále zhoršuje skutečnost, že dostupnost některých výrobků v Unii je omezena, neboť se na ně vztahují antidumpingová nebo antisubvenční opatření.

                     (134)

                     Po uložení prozatímních opatření několik uživatelů a dovozců v Unii tvrdilo, že pokud by měla být přijata konečná opatření, měly by být zohledněny následující prvky:

                                 —

                                 Úroveň kvót stanovená na základě průměru za poslední tři roky by měla být zvýšena o 10 %, stejně jako tomu bylo u ochranných opatření Unie z roku 2002 týkajících se oceli, čímž by byl zohledněn pravděpodobný nárůst poptávky v navazujících odvětvích;

                                 —

                                 Aby byly zachovány tradiční obchodní toky a aby bylo zabráněno tomu, že některé dodavatelské země využijí svou zeměpisnou polohu nebo své vývozní kapacity k rychlému naplnění kvóty a k vytlačení jiných tradičních dodavatelských zemí, měly by být všechny kvóty přidělovány konkrétním dodavatelským zemím, a nikoli podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“;

                                 —

                                 Zavedením systému kvót založeného na licencích by měla být zajištěna ekonomická jistota. Tím by byla zajištěna kontinuita dodávek a bylo by zaručeno, že zásilky budou procházet bezcelními kvótami v okamžiku, kdy opouštějí vyvážející zemi. Popřípadě byly vyjadřovány názory, že roční kvóta by měla být stanovována čtvrtletně, aby se zamezilo masivním dovozům na začátku roku, což by mělo nepříznivý dopad na uživatele, kteří si nemohou vytvářet zásoby a musí být stabilně zásobováni v průběhu celého roku.

                                 —

                                 Na některé typy výrobků by se vzhledem k jejich specifičnosti ve srovnání s jinými typy výrobků spadajících do stejné kategorie měly vztahovat samostatné kvóty. U těchto výrobků by kvóty měly být dále pravidelně zvyšovány, aby odrážely předpokládaný významný nárůst poptávky na trhu Unie v následujících letech.

                     (135)

                     Komise tato tvrzení podrobně přezkoumala a dospěla k následujícím závěrům.

                     (136)

                     Zaprvé, jak již bylo stanoveno v prozatímním nařízení, Komise souhlasí s tím, že by měly být co nejvíce zachovány tradiční obchodní toky. Z výše uvedených závěrů ohledně hrozící vážné újmy lze vyvodit, že vážnou újmu by výrobnímu odvětví Unie způsobil pouze dovoz přesahující tyto tradiční obchodní toky. Komise se domnívá, že při zavedení ochranných opatření v podobě celní kvóty bude zachována účinná hospodářská soutěž mezi dovozem a výrobním odvětvím Unie a že riziko všeobecného zvyšování cen a jakéhokoli nedostatku není pravděpodobné. Při takovéto formě opatření se totiž očekává, že dovoz bude pokračovat na tradičních úrovních nepůsobících újmu, přičemž ochranná opatření budou uplatňována pouze v případech, kdy bude dosažena úroveň kvóty a kdy se objeví hrozba vážné újmy.

                     (137)

                     Výrobní odvětví Unie navíc tvrdilo, že dokáže vyrábět všechny typy výrobků z oceli. Dovoz bude v každém případě udržován – bez opatření – na své tradiční úrovni, a přesto bude možné, aby přesáhly rámec kvóty, i když pak se na ně budou vztahovat ochranná opatření.

                     (138)

                     Pokud jde o antidumpingová nebo antisubvenční opatření, jejich účelem je napravovat nekalé obchodní praktiky. Ačkoli tato opatření skutečně mohou mít dopad na úroveň vývozu z některých dodavatelských zemí, nemají vliv na úroveň dovozu za přiměřené ceny, který by vstoupil na trh Unie, pokud by neexistovalo subvencování nebo dumping působící újmu. Tato otázka, zejména kumulace ochranných opatření s antidumpingovými či antisubvenčními, se zvažuje ve 186. bodě odůvodnění.

                     (139)

                     Z výše uvedených důvodů se tvrzení stran nastíněná ve 133. bodě odůvodnění zamítají.

                     (140)

                     Pokud jde o tvrzení týkající se formy a úrovně opatření, Komise posoudila následující prvky.

               Výše celní kvóty

                     (141)

                     Zatímco uživatelé a dovozci se domnívají, že jelikož spotřeba oceli v Unii v určitých kategoriích výrobků pravděpodobně dosáhne dvouciferné míry růstu, měly by být veškeré celní kvóty stanoveny ve výši 10 % nad průměrným dovozem za poslední tři roky, výrobci v Unii tvrdili, že spotřeba oceli v Unii zůstane v nadcházejících letech poměrně vyrovnaná.

                     (142)

                     Podle čl. 15 odst. 3 nařízení 2015/478 se všechny kvóty v zásadě stanoví tak, aby odpovídaly průměrné úrovni dovozu za poslední tři reprezentativní roky. Toto ustanovení se však použije pouze v případě, že opatření budou mít podobu kvóty. Jak potvrzuje příslušná judikatura, (26) celní kvóta nepodléhá množstevním omezením podle Dohody WTO o ochranných opatřeních, a Komise proto není v tomto konkrétním případě povinna stanovit výši celní kvóty ve výši, která přesně odpovídá průměrnému dovozu za poslední tři roky.

                     (143)

                     Vzhledem k tvrzením uvedeným ve 141. bodě odůvodnění výše a v souladu se značnou rozhodovací pravomocí v hospodářských, politických a právních otázkách, kterou Komisi poskytuje čl. 16 nařízení 2015/478 a čl. 13 nařízení 2015/755, považovala Komise za nezbytné zvýšit celní kvótu nad průměrnou úroveň dovozu za poslední tři roky, a zohlednit tak konkurenční zájmy uživatelů a dovozců na jedné straně a výrobního odvětví Unie na straně druhé. Jak je prokázáno ve 32. bodě odůvodnění, Komise v tomto ohledu uvádí, že dovoz dotčených kategorií výrobků od roku 2017 až po poslední období vzrostl o 4 %, aniž by způsobil vážnou újmu. S ohledem na budoucí (byť rovnoměrnější) míru růstu dovozu za běžných tržních podmínek, spolu s hospodářskými a politickými zájmy celého výrobního odvětví Unie, tedy existují oprávněné důvody k uložení množstevní výše celní kvóty těsně přesahující průměrnou roční úroveň dovozu mezi rokem 2017 a posledním obdobím.

                     (144)

                     Na základě toho – s cílem omezit nárůst dovozu na úroveň, která pravděpodobně nezpůsobí výrobnímu odvětví Unie vážnou újmu, a současně zajistit zachování tradičních obchodních toků a dostatečnou podporu stávajícího uživatelského a dovozního odvětví – se Komise domnívá, že množstevní výše celních kvót by měla vycházet z průměrného dovozu v letech 2015–2017 s navýšením o 5 %.

               Přidělování celních kvót

                     (145)

                     Téměř všechny zúčastněné strany včetně výrobního odvětví Unie se vyjádřily ve prospěch přidělování celních kvót konkrétním dodavatelským zemím namísto celkového systému kvót stanoveného v prozatímní fázi.

                     (146)

                     Komise souhlasí s tím, že nejvhodnějším systémem pro zajištění tradičních obchodních toků je systém celních kvót pro jednotlivé země. Jsou zde však určitá omezení. Za prvé, počet dodavatelských zemí je u všech kategorií výrobků značný. Není tedy prakticky proveditelné přidělit každé z nich celní kvótu. Za druhé se Komise domnívá, že za účelem přiměřeného přidělování celních kvót je nezbytné zohlednit zvláštní faktory, které ovlivní obchod s dotčenými výrobky. V případě řady výrobků spadajících do oblasti působnosti tohoto šetření uložila Unie v poslední době na některé vyvážející země antidumpingová/vyrovnávací celní opatření. To v posledním roce často vedlo k významnému poklesu dovozu z těchto zemí a bude tomu tak i nadále během období platnosti těchto opatření. Je tedy více než pravděpodobné, že individuální celní kvóty pro tyto země budou využity jen okrajově, jelikož výše celních kvót vychází z průměrné úrovně dovozu v letech 2015–2017, tj. včetně období, kdy ještě nebyla zavedena antidumpingová/vyrovnávací celní opatření a kdy dovoz vlivem nekalých obchodních praktik dosahoval významné úrovně. Nebylo by tudíž v zájmu Unie přidělovat za těchto okolností zvláštní celní kvóty jednotlivým zemím, jelikož úroveň budoucího dovozu by se nevyhnutelně pohybovala pod jejich tradičními obchodními úrovněmi.

                     (147)

                     Komise dospěla k závěru, že vzhledem k výše uvedeným okolnostem bude nejvhodnější zvolit smíšený přístup. Za prvé by zvláštní celní kvóty pro jednotlivé země měly být přidělovány zemím, jež mají významný dodavatelský zájem, a to na základě jejich dovozu za poslední 3 roky. Pro účely tohoto nařízení se má za to, že významný dodavatelský zájem mají země s podílem přesahujícím 5 % dovozu v dotčené kategorii výrobků. Všem ostatním dodavatelským zemím by měla být přidělena celková celní kvóta (dále jen „zbytková kvóta“) vycházející z průměru zbývajících dovozů za poslední tři roky.

                     (148)

                     Zvláštní celní kvóty pro jednotlivé země by však neměly být přidělovány zemím, jejichž úroveň vývozu – u každé kategorie výrobků – v důsledku platných antidumpingových/vyrovnávacích celních opatření z výše uvedených důvodů v nedávné době podstatně poklesla. Na tyto země by se měla vztahovat zbytková celní kvóta.

                     (149)

                     V případě kategorie výrobků 1 (za tepla válcované svitky) se Komise domnívá, že vzhledem k tomu, že na téměř 60 % jejich dovozu se v současné době vztahují antidumpingová opatření, je nejvhodnější zavedení celkové kvóty, a nikoli přidělování zvláštních kvót jednotlivým zemím.

                     (150)

                     A konečně, Komise se domnívá, že je rovněž v zájmu Unie, aby dodávající zemi, která vyčerpala svou zvláštní celní kvótu, byl umožněn přístup ke zbytkové celní kvótě. Tato možnost by však měla být uplatněna až v posledním čtvrtletí daného období, aby bylo dosaženo rovnováhy mezi zájmy zemí, jimž byla přidělena zvláštní celní kvóta, a zájmy zemí, které čerpají celkovou celní kvótu. Tím by bylo zajištěno nejen zachování tradičních obchodních toků, ale také by se zabránilo tomu, aby části zbytkové celní kvóty zůstaly nevyužity.

               Předvídatelnost celní kvóty v průběhu času

                     (151)

                     Komise se domnívá, že kvůli zajištění předvídatelnosti není nutné zavádět systém licencí.

                     (152)

                     Za prvé, údaje týkající se vývoje dovozu v rámci celní kvóty a využívání bezcelní kvóty jsou veřejně dostupné a denně aktualizované. Údaje o používání celní kvóty jsou k dispozici na této internetové adrese:
                     http://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/taric/quota_consultation.jsp

                     (153)

                     Vyšší úroveň předvídatelnosti v případě tradičních dodavatelů a uživatelů by navíc mělo zajistit přidělování zvláštních kvót jednotlivým zemím. Kromě toho, pokud dojde k vyčerpání zvláštní celní kvóty přidělené konkrétní zemi, dotyčná země bude schopna vyvážet prostřednictvím dostupné zbytkové kvóty, i když pouze v posledním čtvrtletí daného období, což je z hlediska dostupnosti kvót nejkritičtější doba.

                     (154)

                     A konečně, Komise má za to, že zbytková celní kvóta by měla být rozdělována čtvrtletně, čímž se zajistí rovnoměrné rozložení dovozu v průběhu roku a zabrání se uskladňování významného množství dovezených standardních výrobků, jehož cílem je vyhnout se případnému placení cla. Nevyužité příděly čtvrtletních celních kvót by rovněž byly automaticky převedeny do dalšího období.

               Klasifikace výrobků

                     (155)

                     Komise posoudila tvrzení uživatelů a dovozců pro vytvoření konkrétních podkategorií jejich výrobků. Komise zejména zjistila, že dvě kategorie výrobků, konkrétně kategorie 3 a 4, mají výrazné vlastnosti, v jejichž případě jsou tato tvrzení přijatelná.

                     (156)

                     Kategorie 4 (korozivzdorné plechy) zahrnuje výrobky určené speciálně pro automobilový průmysl – na základě přesných specifikací výrobků a podle dlouhodobých smluv – i jiné standardní výrobky. V případě prvně zmíněných výrobků musí dodavatelé nejprve získat osvědčení nezbytné k tomu, aby mohly automobilový průmysl dlouhodobě zásobovat na základě systému „just-in-time“. U této kategorie výrobků Komise uznává, že existuje riziko, že některé konkrétní typy výrobků budou z bezcelních kvót vytlačeny standardními výrobky, které lze dodávat hromadně a uskladňovat na začátku roku.

                     (157)

                     Kromě toho se na standardní typy výrobků v rámci této kategorie v současné době vztahují antidumpingová cla, jež mají rovněž dopad na budoucí vývoj dovozu i na přidělování kvót, jak je vysvětleno výše. Skutečnost, že na tyto specializovanější výrobky se nevztahovala žádost daného odvětví o antidumpingová opatření, svědčí také o tom, že tyto výrobky by měly být posuzovány odděleně od standardních typů výrobků.

                     (158)

                     Pokud jde o kategorii 3 (elektroplechy), příslušné uživatelské odvětví rovněž tvrdilo, že některé specializované výrobky, tj. elektroplechy s neorientovanou strukturou, (27) by měly být od ostatních výrobků zařazených do této kategorie. Toto tvrzení je založeno na skutečnosti, že tyto typy výrobků jsou pro hospodářství Unie strategické, protože se používají v odvětví nových zdrojů energie/nové mobility (např. automobily využívající nové zdroje energie, větrné turbíny). Uživatelé a dovozci tvrdí, že jde o speciální výrobky vysoké hodnoty, kterým hrozí, že budou vytlačeny standardními výrobky zařazenými do stejné kategorie. Kromě toho uživatelé rovněž tvrdili, že poptávka v Unii se v blízké budoucnosti pravděpodobně výrazně zvýší a že příslušná specifická kvóta by měla být v budoucnu odpovídajícím způsobem zvýšena. I když toto tvrzení nemohlo být řádně doloženo důkazy, samostatná kvóta pro tyto výrobky by v budoucnu umožnila přezkoumání dalších řádně odůvodněných žádostí.

                     (159)

                     Komise se dále domnívá, že aniž by tím byl jakkoli oslaben nápravný účinek tohoto opatření, lze v rámci těchto dvou stávajících kategorií výrobků vytvořit dílčí soubory výrobků, kterým by tak byla přidělena vlastní kvóta.

                     (160)

                     Na základě výše uvedených skutečností Komise přijala tvrzení týkající se rozdělení kategorie výrobků 4 (pokovené plechy) a kategorie výrobků 3 (elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)) do dvou dílčích kategorií.

               Ustanovení o přezkumu

                     (161)

                     A konečně, Komise se rovněž domnívá, že v případě změny okolností v době uložení opatření může být na základě zájmu Unie nutné upravit výši nebo přidělování celních kvót podle příloh IV.1 a IV.2. Takový přezkum by se mohl týkat jakékoli kategorie výrobků, na které se vztahují opatření, včetně (ale nikoli výlučně) kategorií výrobků 3, 4, 6 a 16, jichž se týkala podrobná a odůvodněná podání během šetření, jakož i v souvislosti s dvoustrannými konzultacemi pořádanými Komisí. Změněné okolnosti by se mohly projevit například v případě celkového zvýšení nebo poklesu poptávky po některých kategoriích výrobků v Unii, které by si vyžádalo přehodnocení výše celní kvóty, uložení antidumpingových nebo antisubvenčních opatření, jež by mohla mít významný dopad na budoucí vývoj dovozu nebo dokonce na jakýkoli vývoj týkající se opatření USA podle § 232, který by mohl mít přímý dopad na závěry tohoto šetření, zejména pokud jde o odklon obchodu. Komise může rovněž přezkoumat, zda by fungování opatření mohlo mít neblahé účinky při dosahování cílů v oblasti integrace sledovaných s preferenčními obchodními partnery, jako je podstatné ohrožení jejich stabilizace či hospodářského vývoje. Komise bude pravidelně provádět posouzení situace a alespoň na konci každého roku uložení opatření zváží přezkum. Komise nejpozději 1. července 2019 zahájí první přezkumné šetření.

               7.3.   Závěr týkající se zájmu unie

                     (162)

                     Na základě výše uvedených úvah a pečlivého přezkoumání různých dotčených zájmů dospěla Komise k závěru, že zájem Unie vyžaduje přijetí konečných ochranných opatření v podobě celní kvóty, aby se zabránilo dalšímu zhoršování situace výrobců v Unii.

               8.   ZÁVĚREČNÉ ÚVAHY

                     (163)

                     Byl vyvozen závěr, že ocelářský průmysl Unie je v situaci, kdy 26 kategoriím výrobků hrozí vážná újma, a že je pravděpodobné, že v dohledné době ke způsobení vážné újmy skutečně dojde, nebudou-li přijata ochranná opatření. Dále byl vyvozen závěr, že by bylo v zájmu Unie přijmout vhodná opatření, aby se zabránilo dalšímu nárůstu dovozu.

               8.1.   Forma a úroveň opatření

                     (164)

                     V prozatímní fázi Komise zjistila, že opatření ve formě celní kvóty je nejlepším způsobem, jak sladit zájmy výrobců a uživatelů oceli v Unii. Pokud by tato forma byla vhodně upravena, umožnila by dočasné snížit nárůst dovozu na úroveň, která by ocelářskému průmyslu Unie nepůsobila újmu, přičemž by zůstal zachován vhodný výběr zdrojů dodávek pro jeho zákazníky, tak aby to bylo slučitelné s trvale konkurenceschopným fungováním trhu s ocelí.

                     (165)

                     Na základě výše uvedené analýzy zájmu Unie se Komise domnívá, že celní kvóta je skutečně nejlepší formou opatření, které má vyvážit různé dotčené zájmy – konkrétně zabránit vážné újmě a zajistit zachování tradičních obchodních toků.

                     (166)

                     Ačkoli většina uživatelů oceli v připomínkách, které Komise obdržela po prozatímních opatřeních, přijetí těchto opatření napadla, předložili také užitečné návrhy, jak je upravit a jak minimalizovat jejich negativní dopady na trh.

                     (167)

                     Velice málo obdržených připomínek se týkalo mikrosimulací a makroekonomického modelu předložených Komisí za účelem ověření přiměřenosti výše cla uplatňovaného při překročení kvóty.

                     (168)

                     Pokud jde o makroekonomický model, sdružení vývozců v jedné třetí zemi kritizovalo skutečnost, že elasticity použité v Armingtonově modelu pro celkový soubor kategorií výrobků se liší od elasticit použitých v některých více rozčleněných studiích pojednávajících o konkrétních kategoriích výrobků z oceli; tyto strany však pro celkový výpočet nenavrhly žádnou alternativní úroveň. Totéž sdružení také tvrdilo, že Komise nevzala v potaz významné zvýšení cen na trhu Spojených států, které způsobilo, že navzdory opatřením podle § 232 tento trh nadále přitahuje dovoz. Pokud jde o mikrosimulace, jedno sdružení uživatelů v Unii a někteří vývozci tvrdili, že srovnání mikrosimulací bylo provedeno pouze s ohledem na omezený počet kategorií výrobků, zatímco opatření se týkala většího souboru; a kritizovali také to, že výpočty údajně vycházely z nákladů čínských výrobců, které nelze považovat za reprezentativní pro všechny zdroje dovozu. Několik vývozců tvrdilo, že Komise dostatečně nevysvětlila použití výše uvedených modelů a že stanovení 25 % cla uplatňovaného při překročení kvóty, které vychází z tohoto základu, je nahodilé.

                     (169)

                     Komise se domnívá, že jak mikrosimulace, tak makroekonomický model jsou určitou stylizací skutečnosti, ale navzdory některým připomínkám jde o prostředky, které umožňují technickou diskusi o alternativních scénářích s cílem učinit politické rozhodnutí na základě skutečností, a nikoli na základě nahodilých úsudků.

                     (170)

                     Komise chce zdůraznit, že účelem 25 % cla uplatňovaného při překročení kvóty, které bylo stanoveno ve fázi prozatímních opatření, je vyřešit výrazný nárůst dovozu oceli do Unie, jenž v posledním období probíhá rychleji vlivem 25 % cla, které Spojené státy uvalily na dovoz oceli (s omezeným počtem výjimek pro určitý původ podléhajících velmi restriktivním kvótám), a 50 % cla na dovoz z Turecka. Jasným záměrem Spojených států je dosáhnout cíle průmyslové politiky, kterým je umělé snížení úrovně dovozu oceli o 13,3 milionu tun, což umožní ocelářskému průmyslu Spojených států provoz s 80 % mírou využití kapacity.

                     (171)

                     Navzdory názorům několika zúčastněných stran je v této souvislosti jasné, že 25 % celní sazba Unie uplatňovaná při překročení kvóty není nahodilá, nýbrž zjevně představuje zcela přiměřené opatření a je zcela v souladu s cílem chránit unijní trh s ocelí před prudkým nárůstem dovozu, který je v posledním období do značné míry důsledkem obchodní odchylky vzniklé vlivem protekcionistických opatření USA. Světoví vývozci oceli, na které se vztahuje 25 % nebo 50 % clo či restriktivní kvóty v USA, by svůj vývoz mohli přesměrovat do Unie a zvýšit jej nad úroveň svého tradičního prodeje, a způsobit tak výrobnímu odvětví Unie újmu, pokud ve chvíli, kdy dovoz začne překračovat svou tradiční úroveň, nebude v Unii existovat dostatečně odrazující překážka.

                     (172)

                     Je důležité zde znovu zdůraznit, že zatímco cla v rámci opatření podle § 232 se vybírají z prvního dovozu, a tudíž závažným způsobem snižují obchodní toky dovozu, celní kvóta Unie bez dalších překážek umožňuje setrvalý vstup dovozu ze všech zemí původu a mají účinek pouze tehdy, pokud jsou překročeny příslušné hodnoty pro kvóty představující tradiční tok dovozu z každé země původu, a to zejména z důvodu odklonu obchodu v důsledku opatření USA.

                     (173)

                     Pokud za těchto okolností Unie neuloží na příslušný dovoz oceli clo při překročení kvóty, jehož výše se bude alespoň rovnat výši cla uplatňovaného Spojenými státy, dosáhne vývozce do USA dalších výnosů nebo sníží jejich ztrátu přesměrováním prodeje do EU. Z této analýzy vyplývá, že nižší clo uplatňované při překročení kvóty, které umožní zajistit minimální ochranu Unie proti odklonu obchodu, by mělo činit alespoň 25 %. Tato sazba však odklon obchodu nezastaví. Vzhledem k tomu, že dovozní ceny jsou v USA prostřednictvím protekcionistických opatření tlačeny směrem nahoru, významná část výroby oceli v USA, která byla dříve nerentabilní, se stává ziskovou a vytlačuje dovoz a přesměrovává obchod na jiné trhy, přičemž Unie je nejatraktivnějším místem určení.

                     (174)

                     Klíčem k diskusi o obchodním chování vývozce, který má – jak je uvedeno výše – na výběr mezi prodejem na trhu USA po zaplacení cla podle § 232 a postupným vývozem do Unie nad rámec svého tradičního prodeje, přičemž v druhém případě se platbě cla vyhne, jsou v této souvislosti mikroekonomické simulace příspěvku na úhradu unijní dovozní ceny franko navrhované výrobním odvětvím Unie a předložené Komisí v prozatímní fázi.

                     (175)

                     Na rozdíl od připomínek některých stran jsou předpoklady obsažené v simulacích realistické a konzervativní. Nejsou založeny především na čínských nákladech. Nejdůležitější složkou nákladů použitých v simulaci je koš surovin, jehož hodnota je stanovena v mezinárodních cenách. Čínské referenční hodnoty jsou použity pouze pro relativně nižší podíl vedlejších variabilních nákladů nesouvisejících s cenou surovin, protože Čína patří k nejvýznamnějším vývozcům napříč kategoriemi výrobků. A konečně, výběr nákladů na přepravu z Číny do Unie pro vypočtení ceny franko je při této kalkulaci velmi konzervativním předpokladem, neboť pokud by byly použity nižší náklady na přepravu z jiných možných zemí původu, byl by příspěvek na úhradu vyšší.

                     (176)

                     Tyto simulace umožňují vypočítat skutečnou výši cla uplatňovaného při překročení kvóty, které může zabraňovat odklonu obchodu. Jak je vysvětleno v nařízení o prozatímních opatřeních, z těchto simulací vyplývá, že příspěvek na úhradu v případě prodeje vývozce oceli do Unie v celé řadě nejreprezentativnějších kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, přesahuje 30 % a medián je 34 %. Příspěvek na úhradu v případě příslušných dovozů oceli na trh Unie by mohla vyvážit pouze cla při překročení kvóty stanovená v této výši, přičemž tímto způsobem by došlo k odstranění pobídky pro vývozce do USA k tomu, aby přesměrovali prodej na trh Unie, jelikož při takové sazbě by byl tento prodej nerentabilní.

                     (177)

                     V této souvislosti se Unie rozhodla přijmout nejméně narušující clo při překročení kvóty, jehož výše činí 25 % a je na dolním konci řady výše uvedených možností. Jak už bylo vysvětleno, výše uvedené clo při překročení kvóty neposkytuje úplnou ochranu Unie proti odklonu obchodu. Naopak bude zachován volný tok tradičních dovozů a navíc výše uvedené úrovně celních sazeb umožní, že navzdory platbě cla zůstane na trhu Unie i nadále možný omezený podíl prodeje pocházejícího z odkloněného obchodu, a to i v případě, že budou za účelem uspokojení předpokládané rostoucí poptávky překročeny tradiční úrovně obchodu.

                     (178)

                     Co se týče připomínek zúčastněných stran k používání jednotného makroekonomického modelu, ve kterém jsou všechny kategorie výrobků sloučeny, namísto využití více oddělené analýzy společně s tímto modelem, Komise se – jak je vysvětleno v prozatímní fázi a v oddíle 2 výše – domnívá, že vzhledem k vysoké míře propojení mezi kategoriemi výrobků z hlediska nabídky a poptávky je takové celkové hodnocení naprosto relevantní, zejména pokud jsou použity konzervativní hodnoty elasticity.

                     (179)

                     V prozatímním nařízení Komise uvedla, že bude pozorně sledovat vývoj dovozu před přijetím konečného stanoviska. Ze statistických údajů USA a EU o dovozu kategorií, které byly předmětem šetření, vyplývá, že navzdory významnému nárůstu cen na trhu USA v důsledku opatření podle § 232 došlo v posledních šesti měsících od května 2018 v USA k významnému trvalému poklesu dovozu, což odpovídá trvalému nárůstu dovozu týchž kategorií výrobků z oceli do Unie ve stejném období. Od května do září 2018 poklesl dovoz kategorií výrobků, které byly předmětem šetření, do USA o 2,6 milionu tun ve srovnání se stejným obdobím v roce 2017, zatímco dovoz týchž výrobků do EU podstatnou měrou prudce vzrostl, a to o 2 miliony tun (77 % množství, o něž poklesl dovoz v USA) během téhož období. To představuje jasný vzestupný trend. Tyto údaje zjevně prokazují, že zamýšlené účinky protekcionistických opatření USA podle § 232, jejichž cílem je dosáhnout snížení dovozu oceli o 13,3 milionu tun oproti množství z roku 2017, se již projevují. Poslední zaznamenané trendy dovozu tedy zřejmě nejsou v rozporu s předpoklady uvedenými v modelu možné přibližně 70 % míry odklonu obchodu, jíž by opatření USA mohla dosáhnout, jakmile se jejich protekcionistické účinky v průběhu času projeví naplno. Stejně tak to není v rozporu ani s vyplývající potřebou zavést 30 % clo při překročení kvóty s cílem plně ochránit unijní trh před vyvolanými účinky těchto opatření. Tato sazba se rovněž shoduje s výše uvedeným výsledkem mikroekonomických simulací.

                     (180)

                     Komise se proto rozhodla potvrdit 25 % clo při překročení kvóty, které představuje dolní hranici celních sazeb a nejméně narušující nápravné opatření proti odklonu obchodu vzniklému následkem opatření USA podle § 232.

               8.2.   Správa celních kvót

                     (181)

                     Jak je vysvětleno výše, na základě úvah o zájmu Unie a s cílem co nejvíce zachovat tradiční obchodní toky je nejlepším způsobem, jak zajistit optimální využití celních kvót, jejich rozdělení mezi země, které mají podstatný zájem na dodávání dotčeného výrobku, a mezi ostatní země v chronologickém pořadí podle data přijetí prohlášení k propuštění do volného oběhu, jak stanoví prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447. (28) Tento způsob správy vyžaduje úzkou spolupráci mezi členskými státy a Komisí.

                     (182)

                     Způsobilost zboží dováženého z rozvojových zemí, které má být vyňato z celních kvót, závisí na původu zboží. Proto by měla být použita kritéria pro určení nepreferenčního původu zboží aktuálně platná v Unii.

                     (183)

                     Pro účely konečných opatření se za účelem zachování tradičních obchodních toků stanoví zvláštní kvóta pro každou kategorii výrobků, pro kterou toto nařízení ukládá konečná opatření.

               8.3.   Příslušná antidumpingová a antisubvenční opatření

                     (184)

                     Po uložení prozatímních opatření několik uživatelů a dovozců zopakovalo svá tvrzení o tom, že výrobci v Unii vzhledem ke stávajícím antidumpingovým a antisubvenčním opatřením nepotřebují další ochranu a že ochranná a antidumpingová/antisubvenční opatření by se v žádném případě neměla kumulovat.

                     (185)

                     Komise připomíná, že účelem antidumpingových opatření a vyrovnávacích celních opatření není uzavřít trh Unie, nýbrž pouze napravovat obchodní praktiky způsobující újmu. Tato opatření jako taková se zaměřují na dumping a subvencování v jednotlivých zemích, mají jinou oblast uplatnění a jiný účel než ochranná opatření uložená tímto nařízením a vzájemně se nevylučují.

                     (186)

                     Jak je však uvedeno ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, Komise uznává, že kumulace antidumpingových/antisubvenčních opatření s ochrannými opatřeními může mít větší účinek, než by bylo žádoucí. Jelikož tato otázka kumulace by mohla vyvstat až poté, co bude dosaženo hranic celních kvót, prozkoumá Komise potřebu zabývat se touto otázkou v pozdější fázi a včas. Aby se v tomto rámci zabránilo uložení zavedení „dvojitých nápravných opatření“, bude při překročení celní kvóty pozastavena nebo snížena úroveň stávajících antidumpingových a vyrovnávacích cel, aby kombinovaný účinek těchto opatření nepřekročil nejvyšší úroveň platných ochranných nebo antidumpingových/vyrovnávacích cel.

               8.4.   Doba trvání

                     (187)

                     Komise se domnívá, že opatření by měla být v platnosti po období tří let (včetně období uložení prozatímních opatření), které skončí 30. června 2021. Celní kvóta by se měla otevřít na období od 2. února do 30. června 2019, poté na období od 1. července 2019 do 30. června 2020 a poté na období od 1. července 2020 do 30. června 2021, jak je uvedeno v příloze IV u každé dotčené kategorie výrobků.

                     (188)

                     Jelikož doba trvání opatření je delší než jeden rok, je třeba je během období uplatňování v pravidelných odstupech postupně liberalizovat. Komise se domnívá, že nejvhodnějším způsobem liberalizace opatření je zvyšování bezcelní kvóty o 5 % po každém roce. Období liberalizace by mělo zahrnovat dobu uplatňování prozatímních opatření, což znamená, že první liberalizace se uskuteční 1. července 2019 a druhá liberalizace 1. července 2020. Následná liberalizace bude probíhat podle téhož časového schématu.

               8.5.   Kontrola v oblasti výrobků z oceli

                     (189)

                     Kontrolní opatření pro výrobky z oceli, které byly předmětem tohoto šetření, byla zavedena v dubnu 2016, neboť se zdálo, že hrozí, že vývoj dovozu způsobí vážnou újmu. S ohledem na zjištění tohoto šetření a na uložení konečných ochranných opatření se Komise domnívá, že systém kontroly pro výrobky z oceli, na něž se vztahují ochranná opatření, by měl být v období uložení ochranných opatření pozastaven.

               9.   VYNĚTÍ NĚKTERÝCH ZEMÍ Z OBLASTI PŮSOBNOSTI KONEČNÝCH OPATŘENÍ

                     (190)

                     V souladu s článkem 18 nařízení (EU) 2015/478 a mezinárodními závazky Unie by se prozatímní opatření neměla vztahovat na žádný výrobek pocházející z rozvojové země, která je členem WTO, pokud její podíl na dovozu tohoto výrobku do Unie nepřekračuje 3 %, za předpokladu, že rozvojové země, které jsou členy WTO a jejichž podíl na dovozu je nižší než 3 %, nemají společně více než 9 % podíl na celkovém dovozu dotčeného výrobku do Unie.

                     (191)

                     Konečné rozhodnutí Komise ukazuje, že dotčené kategorie výrobků pocházející z některých rozvojových zemí splňují požadavky pro využití výše uvedené výjimky. V příloze III.2 (Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na které se vztahují konečná opatření) jsou uvedeny rozvojové země pro účely tohoto nařízení. U všech 26 kategorií výrobků jsou rovněž uvedeny rozvojové země, na něž se vztahují prozatímní opatření. Komise považuje za vhodné vypočítat objem dovozu z rozvojových zemí na základě statistik dostupných v posledním období pro každou kategorii výrobků, neboť celní kvóta je rovněž stanovena odkazem na tradiční obchodní toky z každé jednotlivé kategorie.

                     (192)

                     Vzhledem k tomu, že vynětí rozvojových zemí, které jsou členy WTO, by mělo platit tak dlouho, dokud jejich podíl na dovozu do Unie nepřesáhne 3 %, Komise pravidelně, alespoň na konci každého roku uložení opatření, hodnotí situaci, aby posoudila, zda některá země výše uvedenou hraniční hodnotu nepřekročila a zda by neměla být zahrnuta do oblasti působnosti ochranných opatření.

                     (193)

                     Jak je uvedeno v 80. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vzhledem k úzké integraci trhů s členy EHP, celkovým údajům o dovozu z těchto zemí a nízkému riziku odklonu obchodu se Komise domnívá, že by z uplatňování tohoto nařízení měly být vyňaty posuzované výrobky, které pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska, Aby byly dodrženy dvoustranné závazky, měly by být z uplatňování tohoto nařízení navíc vyňaty také některé země, s nimiž Unie podepsala dohodu o hospodářském partnerství, jež je v současné době v platnosti. (29) Po uložení prozatímních opatření Komise neobdržela žádné připomínky, které by vedly ke změně těchto závěrů, jež jsou tudíž potvrzeny.

               10.   POVINNOSTI VYPLÝVAJÍCÍ Z DVOUSTRANNÝCH DOHOD MEZI UNIÍ A TŘETÍMI ZEMĚMI.

                     (194)

                     Komise zajistila, že ochranná opatření přijatá dle tohoto nařízení dodržují rovněž povinosti vyplývající z dvoustranných dohod podepsaných s některými třetími zeměmi.

                     (195)

                     V tomto ohledu se podotýká, že dovoz z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie do Unie se dle zjištění v období, které je předmětem šetření, výrazně zvýšil a přispěl k vážné újmě, kterou utrpěl ocelářský průmysl Unie. Tento dovoz tak splňuje podmínky nezbytné pro uložení ochranných opatření podle čl. 37 odst. 1 Dohody o stabilizaci a přidružení uzavřené mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií (30).

                     (196)

                     Rovněž se má za to, že vzhledem k rozsahu a závěrům šetření dochází k závažným narušením v ocelářském odvětví, a že ochranná opatření jsou proto opodstatněná podle článku 26 dohody uzavřené mezi Evropským hospodářským společenstvím a Švýcarskou konfederací v roce 1972 (31).

                     (197)

                     A konečně, dovoz pocházející z Turecka taktéž splňuje podmínky požadované článkem 12 dohody uzavřené mezi Evropským společenstvím uhlí a oceli a Tureckou republikou o obchodování s výrobky, na něž se vztahuje Smlouva o založení Evropského společenství uhlí a oceli (32), a článkem 60 dodatkového protokolu podepsaného dne 23. listopadu 1970 a připojeného k Dohodě zakládající přidružení mezi Evropským hospodářským společenstvím a Tureckem (33).

               11.   ZÁVĚREČNÉ ÚVAHY

                     (198)

                     S ohledem na judikaturu Soudního dvora (34) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení konečného cla, protože příslušná platná ustanovení o clech takovou úrokovou sazbu neuvádějí a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát je zvolen pro celní řízení.

                     (199)

                     Opatření stanovená v tomto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro ochranná opatření zřízeným podle čl. 3 odst. 3 nařízení (EU) 2015/478 a čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) 2015/755,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1

               1.   S výhradou článků 6 a 7 se otevírá celní kvóta vztahující se na dovoz každé z 26 dotčených kategorií výrobků do Unie (vymezených odkazem na příslušné kódy KN, které jsou uvedeny v příloze I) a na každé období uvedené v příloze IV.1 a IV.2.

               2.   U každé dotčené kategorie výrobků s výjimkou kategorie 1 se část každé celní kvóty přidělí zemím uvedeným v příloze IV.

               3.   Zbývající část každé celní kvóty, jakož i celní kvóta pro kategorii výrobků 1, se přidělí podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“, a to na základě celní kvóty stanovené rovnoměrně pro každé čtvrtletí období platnosti.

               4.   Čerpání každé čtvrtletní kvóty se ukončí dvacátým pracovním dnem Komise po skončení čtvrtletí. Na konci každého čtvrtletí se nevyužité zůstatky z celní kvóty automaticky převádějí do dalšího čtvrtletí. Na konci posledního čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty se žádný nevyužitý zůstatek nepřevádí.

               5.   Pokud jedna konkrétní země příslušnou kvótu podle odstavce 2 vyčerpá, může dovoz z této země probíhat v rámci zbývající části celní kvóty pro stejnou kategorii výrobků. Uvedené ustanovení se použije pouze v posledním čtvrtletí každého roku uplatňování konečné celní kvóty.

               6.   Pokud je příslušná celní kvóta vyčerpána nebo pokud dovoz daných kategorií výrobků příslušnou celní kvótu nevyužívá, uplatní se na skupiny výrobků stanovené v příloze IV.1 dodatečné clo ve výši 25 %, které se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením.

            Článek 2

               1.   Původ výrobku, na který se vztahuje toto nařízení, se stanoví v souladu s ustanoveními platnými v Unii ohledně nepreferenčního původu zboží.

               2.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Jako sazba úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o jeden procentní bod.

            Článek 3
            Celní kvóty stanovené v článku 1 spravuje Komise a členské státy v souladu se systémem správy celních kvót stanoveným v článcích 49 až 54 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447.

            Článek 4
            Členské státy úzce spolupracují s Komisí, aby zajistily dodržování tohoto nařízení.

            Článek 5

               1.   S výhradou odstavce 2 se na dovoz 26 kategorií produktů uvedených v příloze IV, které pocházejí z jedné ze zemí uvedených v příloze III, nevztahují opatření stanovená v článku 1.

               2.   Pro každou ze 26 kategorií výrobků uvedených v příloze IV uvádí příloha III.2 země původu, na které se vztahují opatření stanovená v čl. 1.

            Článek 6

               1.   Opatření stanovená v článku 1 se nevztahují na výrobky pocházející z Norska, Islandu a Lichtenštejnska.

               2.   Opatření stanovená v čl. 1 se rovněž nevztahují na následující země: Botswana, Fidži, Ghana, Jižní Afrika, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibie, Pobřeží slonoviny, Svazijsko.

            Článek 7
            V průběhu uložení ochranných opatření uvedených v článku 1 se pozastavují opatření předchozí kontroly, která platí v souladu s prováděcím nařízením Komise (EU) 2016/670 (35) ze dne 28. dubna 2016 pro výrobky uvedené v příloze IV.

            Článek 8
            V případě změny okolností během období stanoveného v přílohách IV.1 a IV.2 může Komise opatření přezkoumat.

            Článek 9
            Veškeré částky zaplacené v souvislosti s dodatečnými cly uloženými podle prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1013 ve vztahu k výrobkům uvedeným v příloze IV tohoto nařízení se s konečnou platností vybírají ve výši stanovené v čl. 1 odst. 3 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1013.

            Článek 10
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 31. ledna 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 83, 27.3.2015, s. 16.

            (2)  Úř. věst. L 123, 19.5.2015, s. 33.

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1013 ze dne 17. července 2018, kterým se zavádějí prozatímní ochranná opatření týkající se dovozu určitých výrobků z oceli (Úř. věst. L 181, 18.7.2018, s. 39).

            (4)  Oznámení o zahájení ochranného šetření v souvislosti s dovozem výrobků z oceli (Úř. věst. C 111, 26.3.2018, s. 29).

            (5)  Oznámení, kterým se mění oznámení o zahájení ochranného šetření v souvislosti s dovozem výrobků z oceli (Úř. věst. C 225, 28.6.2018, s. 54).

            (6)  Zpráva Odvolacího orgánu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/AB/R, bod 319.

            (7)  Nařízení Komise (ES) č. 1694/2002, Úř. věst. L 261, 28.9.2002, s. 1.

            (8)  Zpráva panelu WTO, Dominican Republic – Safeguard Measures on Imports of Polypropylene Bags and Tubular Fabric, WT/DS415/R, WT/DS416/R, WT/DS417/R, WT/DS418/R, body 7.177 a 7.236.

            (9)  Botswana, Fidži, Ghana, Jižní Afrika, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibie, Pobřeží slonoviny, Svazijsko.

            (10)  Jednalo se o kategorie výrobků 10, 11, 19, 24 a 27.

            (11)  Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Čínská lidová republika, Indie, Jižní Korea, Rusko a Turecko.

            (12)  Zpráva odvolacího orgánu WTO, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/9, bod 131.

            (13)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Wheat Gluten from the European Communities, WT/DS166/R, bod 8.31.

            (14)  Zpráva panelu WTO, Ukraine – Definitive Safeguard Measures on Passenger Cars, WT/DS468/R, zpráva panelu ze dne 26. června 2015, bod 7.146.

            (15)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, bod 10.168.

            (16)  Zpráva odvolacího orgánu WTO, Argentina – Safeguard Measures on Imports of Footwear, WT/DS121/AB/R, přijatá dne 12. ledna 2000, bod 130.

            (17)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Products, WT/DS259/R, poznámka pod čarou 17, bod 374.

            (18)  Zpráva panelu WTO, US – Definitive Safeguard Measures on Imports of Certain Steel Productsi, WT/DS259/R, bod 10.168, poznámka pod čarou 16, bod 7.132.

            (19)  https://www.globaltradealert.org/reports/download/44, s. 11.

            (20)  COM(2016) 155 final ze dne 16. března 2016.

            (21)  Zdroj: Global Trade Atlas

            (22)  https://www.cbp.gov/trade/quota/bulletins/qb-18-126-absolute-quota-aluminum-products-argentina-brazil-south-korea

            (23)  Dne 8. března 2018 vstoupila v platnost opatření USA podle § 232 a Komise analyzovala údaje až do září 2018.

            (24)  Společnost a datum (data) oznámení, miliony malých tun: Big River, 25.4.2018 a 29.6.2018, 3,2; US Steel, 5.3.2018, 2,8; JSW Steel, 26.3.2018 a 21.6.2018, 2,5; Nucor, 10.1.2018, 2.3.2018, 11.5.2018 a 7.9.2018, 2,25; North Star Bluescope, 13.8.2018, 0,7–1,0; Liberty Steel Group, 26.6.2018, 0,75; Republic Steel Group, 12.3.2018 a 19.7.2018, 0,66; Steel Dynamics, 26.6.2018, 0,4. Celkový plánovaný nárůst kapacity oznámený v tomto demonstračním seznamu tiskových zpráv za rok 2018 (většinou jde o tiskové zprávy společností) činí 13,5 milionu malých tun, což se rovná přibližně 12 milionům metrických tun.

            (25)  Ustanovení čl. 7 odst. 2c nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/825 ze dne 30. května 2018 (Úř. věst. L 143, 7.6.2018, s. 6).

            (26)  Zpráva odvolacího orgánu WTO, US – Line Pipe, WT/DS202, bod 235.

            (27)  Kódy KN 7225 19 90, 7226 19 80.

            (28)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 558).

            (29)  Botswana, Fidži, Ghana, Jižní Afrika, Kamerun, Lesotho, Mosambik, Namibie, Pobřeží slonoviny, Svazijsko.

            (30)  Úř. věst. L 84, 20.3.2004, s. 13.

            (31)  Úř. věst. L 300, 31.12.1972, s. 189.

            (32)  Úř. věst. L 227, 7.9.1996, s. 3.

            (33)  Úř. věst. L 293, 29.12.1972, s. 3.

            (34)  Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 18. ledna 2017, C-365/15, Wortmann v Hauptzollamt Bielefeld, EU:C:2017:19, body 35 až 39.

            (35)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/670 ze dne 28. dubna 2016, kterým se zavádí předchozí kontrola Unie nad dovozem některých výrobků ze železa a oceli pocházejících z určitých třetích zemí (Úř. věst. L 115, 29.4.2016, s. 37)

            PŘÍLOHA I

               Dotčený výrobek

                        Číslo výrobku

                        Kategorie výrobku

                        Kódy KN

                        1

                        Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla

                        7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

                        2

                        Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena

                        7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

                        3

                        Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)

                        7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10 , 7225 19 90 , 7226 19 80

                        4

                        Pokovené plechy

                        7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

                        5

                        Plechy s organickým povlakem

                        7210 70 80 , 7212 40 80

                        6

                        Výrobky z bílého plechu

                        7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

                        7

                        Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli

                        7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

                        8

                        Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla

                        7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

                        9

                        Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena

                        7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

                        10

                        Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla

                        7219 21 10 , 7219 21 90

                        11

                        Elektroplech s orientovanou strukturou

                        7225 11 00 , 7226 11 00

                        12

                        Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily

                        7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

                        13

                        Betonářská ocel

                        7214 20 00 , 7214 99 10

                        14

                        Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli

                        7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

                        15

                        Válcovaný drát z nerezavějící oceli

                        7221 00 10 , 7221 00 90

                        16

                        Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli

                        7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

                        17

                        Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli

                        7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

                        18

                        Štětovnice

                        7301 10 00

                        19

                        Železniční materiál

                        7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

                        20

                        Plynové trubky

                        7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

                        21

                        Duté profily

                        7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

                        22

                        Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli

                        7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

                        23

                        Ložiskové trouby a trubky

                        7304 51 12 , 7304 51 18 , 7304 59 32 , 7304 59 38

                        24

                        Ostatní bezešvé trubky

                        7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

                        25

                        Velké svařované trubky

                        7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

                        26

                        Ostatní svařované trubky

                        7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

                        27

                        Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena

                        7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

                        28

                        Drát z nelegované oceli

                        7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

            PŘÍLOHA II

               II 1 - Růst dovozu u 26 kategorií výrobků (v tunách)

                        Číslo výrobku

                        Kategorie výrobku

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        PO

                        Růst v PO oproti roku 2013

                        1

                        Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla

                        4 867 242

                        5 263 815

                        7 854 395

                        8 610 847

                        7 048 217

                        7 209 718

                        48 %

                        2

                        Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena

                        1 837 875

                        1 906 067

                        2 761 337

                        2 007 299

                        2 463 937

                        2 463 941

                        34 %

                        3

                        Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)

                        266 355

                        284 376

                        279 777

                        312 647

                        377 744

                        433 526

                        63 %

                        4

                        Pokovené plechy

                        1 855 325

                        2 203 135

                        2 688 830

                        3 924 906

                        5 019 132

                        4 637 052

                        150 %

                        5

                        Plechy s organickým povlakem

                        681 646

                        725 004

                        622 482

                        730 619

                        919 000

                        937 693

                        38 %

                        6

                        Výrobky z bílého plechu

                        549 941

                        660 743

                        634 722

                        754 638

                        616 810

                        735 928

                        34 %

                        7

                        Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli

                        1 439 430

                        1 968 634

                        2 573 220

                        2 834 744

                        2 549 694

                        2 374 170

                        65 %

                        8

                        Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla

                        157 197

                        213 885

                        247 090

                        326 631

                        407 886

                        408 468

                        160 %

                        9

                        Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena

                        645 004

                        954 179

                        697 199

                        753 058

                        869 091

                        972 415

                        51 %

                        10

                        Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla

                        26 799

                        34 700

                        31 586

                        25 995

                        27 704

                        28 677

                        7 %

                        12

                        Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily

                        942 999

                        1 265 397

                        1 233 328

                        1 429 511

                        1 419 973

                        1 792 392

                        90 %

                        13

                        Betonářská ocel

                        528 702

                        972 572

                        1 430 000

                        1 292 936

                        1 191 379

                        1 755 338

                        232 %

                        14

                        Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli

                        114 638

                        149 670

                        144 875

                        149 499

                        161 973

                        184 811

                        61 %

                        15

                        Válcovaný drát z nerezavějící oceli

                        52 068

                        71 209

                        57 542

                        58 659

                        63 022

                        69 786

                        34 %

                        16

                        Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli

                        1 107 169

                        1 267 308

                        1 694 707

                        2 001 322

                        2 093 877

                        2 354 164

                        113 %

                        17

                        Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli

                        222 797

                        274 863

                        267 851

                        387 353

                        262 759

                        373 732

                        68 %

                        18

                        Štětovnice

                        15 871

                        16 497

                        14 051

                        36 683

                        84 549

                        83 502

                        426 %

                        19

                        Železniční materiál

                        14 587

                        25 532

                        23 202

                        12 494

                        18 232

                        23 013

                        58 %

                        20

                        Plynové trubky

                        275 378

                        349 078

                        314 471

                        354 261

                        401 410

                        445 569

                        62 %

                        21

                        Duté profily

                        485 038

                        578 426

                        602 190

                        757 274

                        862 889

                        956 360

                        97 %

                        22

                        Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli

                        42 417

                        55 590

                        54 948

                        51 614

                        49 593

                        49 781

                        17 %

                        24

                        Ostatní bezešvé trubky

                        440 696

                        509 052

                        448 761

                        448 333

                        410 822

                        480 600

                        9 %

                        25

                        Velké svařované trubky

                        295 502

                        418 808

                        218 549

                        171 512

                        1 053 049

                        720 886

                        144 %

                        26

                        Ostatní svařované trubky

                        462 137

                        484 915

                        494 914

                        526 634

                        551 764

                        558 457

                        21 %

                        27

                        Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena

                        446 086

                        514 066

                        479 271

                        454 924

                        454 921

                        501 232

                        12 %

                        28

                        Drát z nelegované oceli

                        555 798

                        700 560

                        683 041

                        726 158

                        714 480

                        762 600

                        37 %

               II 2 - Růst dovozu u 2 kategorií výrobků (v tunách)

                        Číslo výrobku

                        Kategorie výrobku

                        2013

                        2014

                        2015

                        2016

                        2017

                        PO

                        Růst v PO oproti roku 2013

                        11

                        Elektroplech s orientovanou strukturou

                        114 388

                        112 258

                        101 737

                        109 518

                        99 917

                        106 570

                        – 7 %

                        23

                        Ložiskové trouby a trubky

                        7 475

                        8 998

                        8 337

                        7 035

                        6 137

                        6 265

                        – 16 %

            PŘÍLOHA III

               III.1 – Seznam rozvojových zemí, které jsou členy WTO

            Afghánistán, Albánie, Angola, Antigua a Barbuda, Argentina, Arménie, Bahrajn, Bangladéš, Barbados, Belize, Benin, Bolívie, Botswana, Brazílie, Brunej Darussalam, Burkina Faso, Burundi, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Čad, Černá Hora, Čína, Demokratická republika Kongo, Dominika, Dominikánská republika, Džibutsko, Egypt, Ekvádor, Fidži, Filipíny, Gabon, Gambie, Ghana, Grenada, Gruzie, Guatemala, Guinea-Bissau, Guyana, Haiti, Honduras, Hongkong, Chile, Indie, Indonésie, Jamajka, Jemen, Jihoafrická republika, Jordánsko, Kambodža, Kamerun, Kapverdy, Katar, Kazachstán, Keňa, Kolumbie, Kongo, Kostarika, Kuba, Kuvajt, Kyrgyzská republika, Laoská lidově demokratická republika, Lesotho, Libérie, Macao, Madagaskar, Malajsie, Malawi, Maledivy, Mali, Maroko, Mauricius, Mauritánie, Mexiko, Moldavsko, Mongolsko, Mosambik, Myanmar, Namibie, Nepál, Niger, Nigérie, Nikaragua, Omán, Pákistán, Panama, Papua-Nová Guinea, Paraguay, Peru, Pobřeží slonoviny, Rwanda, Salvador, Samoa, Saúdská Arábie, Senegal, Seychely, Sierra Leone, Spojené arabské emiráty, Středoafrická republika, Surinam, Svatá Lucie, Svatý Kryštof a Nevis, Svatý Vincenc a Grenadiny, Svazijsko, Šalamounovy ostrovy, Šrí Lanka, Tádžikistán, Tanzanie, Thajsko, Togo, Tonga, Trinidad a Tobago, Tunisko, Turecko, Uganda, Ukrajina, Uruguay, Vanuatu, Venezuela, Vietnam, Zambie, Zimbabwe

               III.2 – Seznam kategorií výrobků pocházejících z rozvojových zemí, na něž se vztahují konečná opatření

                        Země/Skupina výrobků

                        1

                        2

                        3

                        4

                        5

                        6

                        7

                        8

                        9

                        10

                        12

                        13

                        14

                        15

                        16

                        17

                        18

                        19

                        20

                        21

                        22

                        24

                        25

                        26

                        27

                        28

                        Brazílie

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Čína

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Egypt

                        x

                        x

                        Bývalá jugoslávská republika Makedonie

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Indie

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Indonésie

                        x

                        Malajsie

                        x

                        Mexiko

                        x

                        Moldavsko

                        x

                        x

                        Thajsko

                        x

                        Turecko

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Ukrajina

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Spojené arabské emiráty

                        x

                        x

                        x

                        x

                        Vietnam

                        x

                        x

                        x

            PŘÍLOHA IV

               IV.1 – Objemy celních kvót

                        Číslo výrobku

                        Kategorie výrobku

                        Kódy KN

                        Rozdělení podle zemí (v příslušných případech)

                        Od 2.2.2019 do 30.6.2019

                        Od 1.7.2019 do 30.6.2020

                        Od 1.7.2020 do 30.6.2021

                        Dodatečné clo

                        Pořadová čísla

                        Objem celní kvóty (v tunách netto)

                        Objem celní kvóty (v tunách netto)

                        Objem celní kvóty (v tunách netto)

                        1

                        Plechy a pásy z nelegované nebo ostatní legované oceli válcované za tepla

                        7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

                        Všechny třetí země

                        3 359 532,08

                        8 641 212,54

                        9 073 273,16

                        25 %

                            (1)

                        2

                        Plechy z nelegované oceli a ostatní legované oceli válcované za studena

                        7209 15 00 , 7209 16 90 , 7209 17 90 , 7209 18 91 , 7209 25 00 , 7209 26 90 , 7209 27 90 , 7209 28 90 , 7209 90 20 , 7209 90 80 , 7211 23 20 , 7211 23 30 , 7211 23 80 , 7211 29 00 , 7211 90 20 , 7211 90 80 , 7225 50 20 , 7225 50 80 , 7226 20 00 , 7226 92 00

                        Indie

                        234 714,39

                        603 720,07

                        633 906,07

                        25 %

                        09 8801

                        Korejská republika

                        144 402,99

                        371 425,82

                        389 997,11

                        25 %

                        09 8802

                        Ukrajina

                        102 325,83

                        263 197,14

                        276 357,00

                        25 %

                        09 8803

                        Brazílie

                        65 398,61

                        168 214,89

                        176 625,64

                        25 %

                        09 8804

                        Srbsko

                        56 480,21

                        145 275,43

                        152 539,20

                        25 %

                        09 8805

                        Ostatní země

                        430 048,96

                        1 106 149,42

                        1 161 456,89

                        25 %

                            (2)

                        3.A

                        Elektroplechy (jiné než s orientovanou strukturou)

                        7209 16 10 , 7209 17 10 , 7209 18 10 , 7209 26 10 , 7209 27 10 , 7209 28 10

                        Korejská republika

                        1 923,96

                        4 948,72

                        5 196,15

                        25 %

                        09 8806

                        Čína

                        822,98

                        2 116,84

                        2 222,68

                        25 %

                        09 8807

                        Rusko

                        519,69

                        1 336,71

                        1 403,54

                        25 %

                        09 8808

                        Írán (Íránská islámská republika)

                        227,52

                        585,21

                        614,47

                        25 %

                        09 8809

                        Ostatní země

                        306,34

                        787,96

                        827,35

                        25 %

                            (3)

                        3.B

                        7225 19 90 , 7226 19 80

                        Rusko

                        51 426,29

                        132 276,00

                        138 889,80

                        25 %

                        09 8811

                        Korejská republika

                        31 380,40

                        80 715,02

                        84 750,77

                        25 %

                        09 8812

                        Čína

                        24 187,01

                        62 212,57

                        65 323,20

                        25 %

                        09 8813

                        Tchaj-wan

                        18 144,97

                        46 671,54

                        49 005,12

                        25 %

                        09 8814

                        Ostatní země

                        8 395,39

                        21 594,19

                        22 673,90

                        25 %

                            (4)

                        4.A (5)

                        Pokovené plechy

                        Kódy TARIC: 7210410020 , 7210490020 , 7210610020 , 7210690020 , 7212300020 , 7212506120 , 7212506920 , 7225920020 , 7225990011 , 7225990022 , 7225990040 , 7225990091 , 7225990092 , 7226993010 , 7226997011 , 7226997091 , 7226997094

                        Korejská republika

                        69 571,10

                        178 947,15

                        187 894,51

                        25 %

                        09 8816

                        Indie

                        83 060,42

                        213 643,66

                        224 325,84

                        25 %

                        09 8817

                        Ostatní země

                        761 518,93

                        1 958 739,13

                        2 056 676,09

                        25 %

                            (6)

                        4.B (7)

                        Kódy KN: 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7226 99 10
                        Kódy TARIC: 7210410080 , 7210490080 , 7210610080 , 7210690080 , 7212300080 , 7212506180 , 7212506980 , 7225920080 , 7225990025 , 7225990095 , 7226993090 , 7226997019 , 7226997096

                        Čína

                        204 951,07

                        527 164,42

                        553 522,64

                        25 %

                        09 8821

                        Korejská republika

                        249 533,26

                        641 836,39

                        673 928,21

                        25 %

                        09 8822

                        Indie

                        118 594,25

                        305 041,91

                        320 294,00

                        25 %

                        09 8823

                        Tchaj-wan

                        49 248,78

                        126 675,12

                        133 008,88

                        25 %

                        09 8824

                        Ostatní země

                        125 598,05

                        323 056,72

                        339 209,55

                        25 %

                            (8)

                        5

                        Plechy s organickým povlakem

                        7210 70 80 , 7212 40 80

                        Indie

                        108 042,36

                        277 900,89

                        291 795,94

                        25 %

                        09 8826

                        Korejská republika

                        103 354,11

                        265 842,04

                        279 134,14

                        25 %

                        09 8827

                        Tchaj-wan

                        31 975,79

                        82 246,46

                        86 358,79

                        25 %

                        09 8828

                        Turecko

                        21 834,45

                        56 161,42

                        58 969,49

                        25 %

                        09 8829

                        Bývalá jugoslávská republika Makedonie

                        16 331,15

                        42 006,13

                        44 106,44

                        25 %

                        09 8830

                        Ostatní země

                        43 114,71

                        110 897,39

                        116 442,26

                        25 %

                            (9)

                        6

                        Výrobky z bílého plechu

                        7209 18 99 , 7210 11 00 , 7210 12 20 , 7210 12 80 , 7210 50 00 , 7210 70 10 , 7210 90 40 , 7212 10 10 , 7212 10 90 , 7212 40 20

                        Čína

                        158 139,17

                        406 757,31

                        427 095,17

                        25 %

                        09 8831

                        Srbsko

                        30 545,88

                        78 568,52

                        82 496,95

                        25 %

                        09 8832

                        Korejská republika

                        23 885,70

                        61 437,55

                        64 509,42

                        25 %

                        09 8833

                        Tchaj-wan

                        21 167,00

                        54 444,65

                        57 166,88

                        25 %

                        09 8834

                        Brazílie

                        19 730,03

                        50 748,55

                        53 285,98

                        25 %

                        09 8835

                        Ostatní země

                        33 167,30

                        85 311,19

                        89 576,75

                        25 %

                            (10)

                        7

                        Kvarto plechy z nelegované a ostatní legované oceli

                        7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

                        Ukrajina

                        339 678,24

                        873 702,59

                        917 387,71

                        25 %

                        09 8836

                        Korejská republika

                        140 011,38

                        360 129,93

                        378 136,43

                        25 %

                        09 8837

                        Rusko

                        115 485,12

                        297 044,77

                        311 897,01

                        25 %

                        09 8838

                        Indie

                        74 811,09

                        192 425,17

                        202 046,43

                        25 %

                        09 8839

                        Ostatní země

                        466 980,80

                        1 201 143,58

                        1 261 200,76

                        25 %

                            (11)

                        8

                        Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za tepla

                        7219 11 00 , 7219 12 10 , 7219 12 90 , 7219 13 10 , 7219 13 90 , 7219 14 10 , 7219 14 90 , 7219 22 10 , 7219 22 90 , 7219 23 00 , 7219 24 00 , 7220 11 00 , 7220 12 00

                        Čína

                        87 328,82

                        224 622,62

                        235 853,75

                        25 %

                        09 8841

                        Korejská republika

                        18 082,33

                        46 510,43

                        48 835,95

                        25 %

                        09 8842

                        Tchaj-wan

                        12 831,07

                        33 003,41

                        34 653,58

                        25 %

                        09 8843

                        Spojené státy americké

                        11 810,30

                        30 377,84

                        31 896,74

                        25 %

                        09 8844

                        Ostatní země

                        10 196,61

                        26 227,19

                        27 538,55

                        25 %

                            (12)

                        9

                        Plechy a pásy z nerezavějící oceli válcované za studena

                        7219 31 00 , 7219 32 10 , 7219 32 90 , 7219 33 10 , 7219 33 90 , 7219 34 10 , 7219 34 90 , 7219 35 10 , 7219 35 90 , 7219 90 20 , 7219 90 80 , 7220 20 21 , 7220 20 29 , 7220 20 41 , 7220 20 49 , 7220 20 81 , 7220 20 89 , 7220 90 20 , 7220 90 80

                        Korejská republika

                        70 813,18

                        182 141,97

                        191 249,07

                        25 %

                        09 8846

                        Tchaj-wan

                        65 579,14

                        168 679,23

                        177 113,19

                        25 %

                        09 8847

                        Indie

                        42 720,54

                        109 883,53

                        115 377,71

                        25 %

                        09 8848

                        Spojené státy americké

                        35 609,52

                        91 592,94

                        96 172,59

                        25 %

                        09 8849

                        Turecko

                        29 310,69

                        75 391,41

                        79 160,98

                        25 %

                        09 8850

                        Malajsie

                        19 799,24

                        50 926,57

                        53 472,90

                        25 %

                        09 8851

                        Vietnam

                        16 832,28

                        43 295,10

                        45 459,86

                        25 %

                        09 8852

                        Ostatní země

                        50 746,86

                        130 528,43

                        137 054,85

                        25 %

                            (13)

                        10

                        Kvarto plechy z nerezavějící oceli válcované za tepla

                        7219 21 10 , 7219 21 90

                        Čína

                        6 765,50

                        17 401,86

                        18 271,95

                        25 %

                        09 8856

                        Indie

                        2 860,33

                        7 357,20

                        7 725,06

                        25 %

                        09 8857

                        Tchaj-wan

                        1 119,34

                        2 879,11

                        3 023,06

                        25 %

                        09 8858

                        Ostatní země

                        1 440,07

                        3 704,07

                        3 889,27

                        25 %

                            (14)

                        12

                        Nelegovaná a ostatní legovaná tyčová ocel a lehké profily

                        7214 30 00 , 7214 91 10 , 7214 91 90 , 7214 99 31 , 7214 99 39 , 7214 99 50 , 7214 99 71 , 7214 99 79 , 7214 99 95 , 7215 90 00 , 7216 10 00 , 7216 21 00 , 7216 22 00 , 7216 40 10 , 7216 40 90 , 7216 50 10 , 7216 50 91 , 7216 50 99 , 7216 99 00 , 7228 10 20 , 7228 20 10 , 7228 20 91 , 7228 30 20 , 7228 30 41 , 7228 30 49 , 7228 30 61 , 7228 30 69 , 7228 30 70 , 7228 30 89 , 7228 60 20 , 7228 60 80 , 7228 70 10 , 7228 70 90 , 7228 80 00

                        Čína

                        166 217,87

                        427 536,89

                        448 913,74

                        25 %

                        09 8861

                        Turecko

                        114 807,87

                        295 302,79

                        310 067,93

                        25 %

                        09 8862

                        Rusko

                        94 792,44

                        243 820,15

                        256 011,16

                        25 %

                        09 8863

                        Švýcarsko

                        73 380,52

                        188 745,54

                        198 182,81

                        25 %

                        09 8864

                        Bělorusko

                        57 907,73

                        148 947,24

                        156 394,60

                        25 %

                        09 8865

                        Ostatní země

                        76 245,19

                        196 113,88

                        205 919,57

                        25 %

                            (15)

                        13

                        Betonářská ocel

                        7214 20 00 , 7214 99 10

                        Turecko

                        117 231,80

                        301 537,50

                        316 614,37

                        25 %

                        09 8866

                        Rusko

                        94 084,20

                        241 998,46

                        254 098,38

                        25 %

                        09 8867

                        Ukrajina

                        62 534,65

                        160 848,36

                        168 890,77

                        25 %

                        09 8868

                        Bosna a Hercegovina

                        39 356,10

                        101 229,71

                        106 291,20

                        25 %

                        09 8869

                        Moldavsko

                        28 284,59

                        72 752,14

                        76 389,74

                        25 %

                        09 8870

                        Ostatní země

                        217 775,50

                        560 150,74

                        588 158,28

                            (16)

                        14

                        Tyče a lehké profily z nerezavějící oceli

                        7222 11 11 , 7222 11 19 , 7222 11 81 , 7222 11 89 , 7222 19 10 , 7222 19 90 , 7222 20 11 , 7222 20 19 , 7222 20 21 , 7222 20 29 , 7222 20 31 , 7222 20 39 , 7222 20 81 , 7222 20 89 , 7222 30 51 , 7222 30 91 , 7222 30 97 , 7222 40 10 , 7222 40 50 , 7222 40 90

                        Indie

                        44 433,00

                        114 288,24

                        120 002,65

                        25 %

                        09 8871

                        Švýcarsko

                        6 502,75

                        16 726,03

                        17 562,33

                        25 %

                        09 8872

                        Ukrajina

                        5 733,50

                        14 747,41

                        15 484,78

                        25 %

                        09 8873

                        Ostatní země

                        8 533,24

                        21 948,75

                        23 046,19

                        25 %

                            (17)

                        15

                        Válcovaný drát z nerezavějící oceli

                        7221 00 10 , 7221 00 90

                        Indie

                        10 135,23

                        26 069,31

                        27 372,78

                        25 %

                        09 8876

                        Tchaj-wan

                        6 619,68

                        17 026,79

                        17 878,13

                        25 %

                        09 8877

                        Korejská republika

                        3 300,07

                        8 488,26

                        8 912,67

                        25 %

                        09 8878

                        Čína

                        2 216,86

                        5 702,09

                        5 987,20

                        25 %

                        09 8879

                        Japan

                        2 190,40

                        5 634,03

                        5 915,73

                        25 %

                        09 8880

                        Ostatní země

                        1 144,43

                        2 943,64

                        3 090,82

                        25 %

                            (18)

                        16

                        Válcovaný drát z nelegované a ostatní legované oceli

                        7213 10 00 , 7213 20 00 , 7213 91 10 , 7213 91 20 , 7213 91 41 , 7213 91 49 , 7213 91 70 , 7213 91 90 , 7213 99 10 , 7213 99 90 , 7227 10 00 , 7227 20 00 , 7227 90 10 , 7227 90 50 , 7227 90 95

                        Ukrajina

                        149 009,10

                        383 273,39

                        402 437,06

                        25 %

                        09 8881

                        Švýcarsko

                        141 995,22

                        365 232,67

                        383 494,31

                        25 %

                        09 8882

                        Rusko

                        122 883,63

                        316 074,84

                        331 878,59

                        25 %

                        09 8883

                        Turecko

                        121 331,08

                        312 081,44

                        327 685,51

                        25 %

                        09 8884

                        Bělorusko

                        97 436,46

                        250 620,96

                        263 152,01

                        25 %

                        09 8885

                        Moldavsko

                        73 031,65

                        187 848,18

                        197 240,59

                        25 %

                        09 8886

                        Ostatní země

                        122 013,20

                        313 835,96

                        329 527,76

                        25 %

                            (19)

                        17

                        Úhelníky, tvarovky a profily ze železa nebo nelegované oceli

                        7216 31 10 , 7216 31 90 , 7216 32 11 , 7216 32 19 , 7216 32 91 , 7216 32 99 , 7216 33 10 , 7216 33 90

                        Ukrajina

                        42 915,19

                        110 384,21

                        115 903,42

                        25 %

                        09 8891

                        Turecko

                        38 465,03

                        98 937,73

                        103 884,61

                        25 %

                        09 8892

                        Korejská republika

                        10 366,76

                        26 664,84

                        27 998,09

                        25 %

                        09 8893

                        Rusko

                        9 424,08

                        24 240,12

                        25 452,12

                        25 %

                        09 8894

                        Brazílie

                        8 577,95

                        22 063,74

                        23 166,93

                        25 %

                        09 8895

                        Švýcarsko

                        6 648,01

                        17 099,66

                        17 954,65

                        25 %

                        09 8896

                        Ostatní země

                        14 759,92

                        37 964,70

                        39 862,93

                        25 %

                            (20)

                        18

                        Štětovnice

                        7301 10 00

                        Čína

                        12 198,24

                        31 375,68

                        32 944,46

                        25 %

                        09 8901

                        Spojené arabské emiráty

                        6 650,41

                        17 105,84

                        17 961,13

                        25 %

                        09 8902

                        Ostatní země

                        480,04

                        1 234,73

                        1 296,46

                        25 %

                            (21)

                        19

                        Železniční materiál

                        7302 10 22 , 7302 10 28 , 7302 10 40 , 7302 10 50 , 7302 40 00

                        Rusko

                        2 147,19

                        5 522,90

                        5 799,05

                        25 %

                        09 8906

                        Čína

                        2 145,07

                        5 517,42

                        5 793,30

                        25 %

                        09 8907

                        Turecko

                        1 744,68

                        4 487,58

                        4 711,96

                        25 %

                        09 8908

                        Ukrajina

                        657,60

                        1 691,46

                        1 776,03

                        25 %

                        09 8909

                        Ostatní země

                        1 010,85

                        2 600,06

                        2 730,07

                        25 %

                            (22)

                        20

                        Plynové trubky

                        7306 30 41 , 7306 30 49 , 7306 30 72 , 7306 30 77

                        Turecko

                        88 914,68

                        228 701,68

                        240 136,77

                        25 %

                        09 8911

                        Indie

                        32 317,40

                        83 125,12

                        87 281,37

                        25 %

                        09 8912

                        Bývalá jugoslávská republika Makedonie

                        9 637,48

                        24 789,01

                        26 028,46

                        25 %

                        09 8913

                        Ostatní země

                        22 028,87

                        56 661,52

                        59 494,59

                        25 %

                            (23)

                        21

                        Duté profily

                        7306 61 10 , 7306 61 92 , 7306 61 99

                        Turecko

                        154 436,15

                        397 232,59

                        417 094,22

                        25 %

                        09 8916

                        Rusko

                        35 406,28

                        91 070,18

                        95 623,68

                        25 %

                        09 8917

                        Bývalá jugoslávská republika Makedonie

                        34 028,95

                        87 527,48

                        91 903,85

                        25 %

                        09 8918

                        Ukrajina

                        25 240,74

                        64 922,92

                        68 169,06

                        25 %

                        09 8919

                        Švýcarsko

                        25 265,29

                        57 369,40

                        60 237,87

                        25 %

                        09 8920

                        Bělorusko

                        20 898,79

                        53 754,78

                        56 442,52

                        25 %

                        09 8921

                        Ostatní země

                        25 265,29

                        64 986,05

                        68 235,36

                        25 %

                            (24)

                        22

                        Bezešvé trouby a trubky z nerezavějící oceli

                        7304 11 00 , 7304 22 00 , 7304 24 00 , 7304 41 00 , 7304 49 10 , 7304 49 93 , 7304 49 95 , 7304 49 99

                        Indie

                        8 315,90

                        21 389,71

                        22 459,20

                        25 %

                        09 8926

                        Ukrajina

                        5 224,94

                        13 439,33

                        14 111,29

                        25 %

                        09 8927

                        Korejská republika

                        1 649,31

                        4 242,27

                        4 454,39

                        25 %

                        09 8928

                        Japonsko

                        1 590,45

                        4 090,86

                        4 295,41

                        25 %

                        09 8929

                        Spojené státy americké

                        1 393,26

                        3 583,68

                        3 762,86

                        25 %

                        09 8930

                        Čína

                        1 299,98

                        3 343,74

                        3 510,92

                        25 %

                        09 8931

                        Ostatní země

                        2 838,17

                        7 300,20

                        7 665,21

                        25 %

                            (25)

                        24

                        Ostatní bezešvé trubky

                        7304 19 10 , 7304 19 30 , 7304 19 90 , 7304 23 00 , 7304 29 10 , 7304 29 30 , 7304 29 90 , 7304 31 20 , 7304 31 80 , 7304 39 10 , 7304 39 52 , 7304 39 58 , 7304 39 92 , 7304 39 93 , 7304 39 98 , 7304 51 81 , 7304 51 89 , 7304 59 10 , 7304 59 92 , 7304 59 93 , 7304 59 99 , 7304 90 00

                        Čína

                        49 483,75

                        127 279,51

                        133 643,48

                        25 %

                        09 8936

                        Ukrajina

                        36 779,89

                        94 603,32

                        99 333,49

                        25 %

                        09 8937

                        Bělorusko

                        19 655,31

                        50 556,35

                        53 084,17

                        25 %

                        09 8938

                        Japonsko

                        13 766,04

                        35 408,29

                        37 178,71

                        25 %

                        09 8939

                        Spojené státy americké

                        12 109,53

                        31 147,50

                        32 704,87

                        25 %

                        09 8940

                        Ostatní země

                        55 345,57

                        142 356,97

                        149 474,82

                        25 %

                            (26)

                        25

                        Velké svařované trubky

                        7305 11 00 , 7305 12 00 , 7305 19 00 , 7305 20 00 , 7305 31 00 , 7305 39 00 , 7305 90 00

                        Rusko

                        140 602,32

                        361 649,91

                        379 732,41

                        25 %

                        09 8941

                        Turecko

                        17 543,40

                        45 124,22

                        47 380,43

                        25 %

                        09 8942

                        Čína

                        14 213,63

                        36 559,56

                        38 387,54

                        25 %

                        09 8943

                        Ostatní země

                        34 011,86

                        87 483,52

                        91 857,70

                        25 %

                            (27)

                        26

                        Ostatní svařované trubky

                        7306 11 10 , 7306 11 90 , 7306 19 10 , 7306 19 90 , 7306 21 00 , 7306 29 00 , 7306 30 11 , 7306 30 19 , 7306 30 80 , 7306 40 20 , 7306 40 80 , 7306 50 20 , 7306 50 80 , 7306 69 10 , 7306 69 90 , 7306 90 00

                        Švýcarsko

                        64 797,98

                        166 669,96

                        175 003,46

                        25 %

                        09 8946

                        Turecko

                        60 693,64

                        156 113,01

                        163 918,66

                        25 %

                        09 8947

                        Spojené arabské emiráty

                        18 676,40

                        48 038,46

                        50 440,38

                        25 %

                        09 8948

                        Čína

                        18 010,22

                        46 324,96

                        48 641,20

                        25 %

                        09 8949

                        Tchaj-wan

                        14 374,20

                        36 972,56

                        38 821,19

                        25 %

                        09 8950

                        Indie

                        11 358,87

                        29 216,69

                        30 677,53

                        25 %

                        09 8951

                        Ostatní země

                        36 898,57

                        94 908,57

                        99 653,99

                        25 %

                            (28)

                        27

                        Tyče z nelegované oceli a ostatní legované oceli, povrchově upravené za studena

                        7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

                        Rusko

                        117 519,41

                        302 277,28

                        317 391,14

                        25 %

                        09 8956

                        Švýcarsko

                        27 173,22

                        69 893,54

                        73 388,22

                        25 %

                        09 8957

                        Čína

                        20 273,26

                        52 145,82

                        54 753,12

                        25 %

                        09 8958

                        Ukrajina

                        15 969,02

                        41 074,67

                        43 128,40

                        25 %

                        09 8959

                        Ostatní země

                        17 540,47

                        45 116,69

                        47 372,52

                        25 %

                            (29)

                        28

                        Drát z nelegované oceli

                        7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

                        Bělorusko

                        88 294,51

                        227 106,51

                        238 461,84

                        25 %

                        09 8961

                        Čína

                        66 719,82

                        171 613,24

                        180 193,90

                        25 %

                        09 8962

                        Rusko

                        41 609,21

                        107 025,04

                        112 376,29

                        25 %

                        09 8963

                        Turecko

                        40 302,46

                        103 663,89

                        108 847,08

                        25 %

                        09 8964

                        Ukrajina

                        26 755,09

                        68 818,05

                        72 258,95

                        25 %

                        09 8965

                        Ostatní země

                        39 770,29

                        102 295,06

                        107 409,81

                        25 %

                            (30)

               IV.2 – Objemy celkových celních kvót za trimestr

                        ROK 1

                        ROK 2

                        ROK 3

                        Číslo výrobku

                        Od 2.2.2019 do 31.3.2019

                        Od 1.4.2019 do 30.6.2019

                        Od 1.7.2019 do 30.9.2019

                        Od 1.10.2019 do 31.12.2019

                        Od 1.1.2020 do 31.3.2020

                        Od 1.4.2020 do 30.6.2020

                        Od 1.7.2020 do 30.9.2020

                        Od 1.10.2020 do 31.12.2020

                        Od 1.1.2021 do 31.3.2021

                        Od 1.4.2021 do 30.6.2021

                        1

                        Ostatní země

                        1 307 737,32

                        2 051 794,76

                        2 172 108,07

                        2 172 108,07

                        2 148 498,20

                        2 148 498,20

                        2 286 962,00

                        2 286 962,00

                        2 237 245,44

                        2 262 103,72

                        2

                        Ostatní země

                        167 401,61

                        262 647,35

                        278 048,49

                        278 048,49

                        275 026,22

                        275 026,22

                        292 750,78

                        292 750,78

                        286 386,63

                        289 568,70

                        3 A

                        Ostatní země

                        119,25

                        187,09

                        198,07

                        198,07

                        195,91

                        195,91

                        208,54

                        208,54

                        204,01

                        206,27

                        3B

                        Ostatní země

                        3 268,01

                        5 127,39

                        5 428,05

                        5 428,05

                        5 369,05

                        5 369,05

                        5 715,07

                        5 715,07

                        5 590,82

                        5 652,94

                        4 A

                        Ostatní země

                        296 430,19

                        465 088,74

                        492 360,66

                        492 360,66

                        487 008,91

                        487 008,91

                        518 395,07

                        518 395,07

                        507 125,61

                        512 760,34

                        4B

                        Ostatní země

                        48 890,51

                        76 707,53

                        81 205,51

                        81 205,51

                        80 322,84

                        80 322,84

                        85 499,39

                        85 499,39

                        83 640,71

                        84 570,05

                        5

                        Ostatní země

                        16 782,91

                        26 331,80

                        27 875,85

                        27 875,85

                        27 572,85

                        27 572,85

                        29 349,83

                        29 349,83

                        28 711,79

                        29 030,81

                        6

                        Ostatní země

                        12 910,76

                        20 256,54

                        21 444,34

                        21 444,34

                        21 211,25

                        21 211,25

                        22 578,25

                        22 578,25

                        22 087,42

                        22 332,83

                        7

                        Ostatní země

                        181 777,76

                        285 203,04

                        301 926,80

                        301 926,80

                        298 644,99

                        298 644,99

                        317 891,70

                        317 891,70

                        310 981,01

                        314 436,35

                        8

                        Ostatní země

                        3 969,15

                        6 227,46

                        6 592,63

                        6 592,63

                        6 520,97

                        6 520,97

                        6 941,22

                        6 941,22

                        6 790,33

                        6 865,78

                        9

                        Ostatní země

                        19 753,81

                        30 993,05

                        32 810,42

                        32 810,42

                        32 453,79

                        32 453,79

                        34 545,33

                        34 545,33

                        33 794,35

                        34 169,84

                        10

                        Ostatní země

                        560,56

                        879,51

                        931,08

                        931,08

                        920,96

                        920,96

                        980,31

                        980,31

                        959,00

                        969,65

                        12

                        Ostatní země

                        29 679,33

                        46 565,85

                        49 296,38

                        49 296,38

                        48 760,55

                        48 760,55

                        51 903,01

                        51 903,01

                        50 774,69

                        51 338,85

                        13

                        Ostatní země

                        84 771,67

                        133 003,83

                        140 802,92

                        140 802,92

                        139 272,45

                        139 272,45

                        148 248,11

                        148 248,11

                        145 025,33

                        146 636,72

                        14

                        Ostatní země

                        3 321,66

                        5 211,58

                        5 517,17

                        5 517,17

                        5 457,20

                        5 457,20

                        5 808,90

                        5 808,90

                        5 682,62

                        5 745,76

                        15

                        Ostatní země

                        445,48

                        698,95

                        739,93

                        739,93

                        731,89

                        731,89

                        779,06

                        779,06

                        762,12

                        770,59

                        16

                        Ostatní země

                        47 495,07

                        74 518,13

                        78 887,73

                        78 887,73

                        78 030,25

                        78 030,25

                        83 059,05

                        83 059,05

                        81 253,42

                        82 156,24

                        17

                        Ostatní země

                        5 745,47

                        9 014,45

                        9 543,04

                        9 543,04

                        9 439,31

                        9 439,31

                        10 047,64

                        10 047,64

                        9 829,22

                        9 938,43

                        18

                        Ostatní země

                        186,86

                        293,18

                        310,37

                        310,37

                        306,99

                        306,99

                        326,78

                        326,78

                        319,68

                        323,23

                        19

                        Ostatní země

                        393,49

                        617,37

                        653,57

                        653,57

                        646,46

                        646,46

                        688,13

                        688,13

                        673,17

                        680,65

                        20

                        Ostatní země

                        8 575,00

                        13 453,88

                        14 242,79

                        14 242,79

                        14 087,97

                        14 087,97

                        14 995,90

                        14 995,90

                        14 669,90

                        14 832,90

                        21

                        Ostatní země

                        9 834,81

                        15 430,48

                        16 335,29

                        16 335,29

                        16 157,73

                        16 157,73

                        17 199,05

                        17 199,05

                        16 825,16

                        17 012,10

                        22

                        Ostatní země

                        1 104,79

                        1 733,38

                        1 835,02

                        1 835,02

                        1 815,08

                        1 815,08

                        1 932,05

                        1 932,05

                        1 890,05

                        1 911,05

                        24

                        Ostatní země

                        21 543,91

                        33 801,65

                        35 783,72

                        35 783,72

                        35 394,77

                        35 394,77

                        37 675,84

                        37 675,84

                        36 856,80

                        37 266,32

                        25

                        Ostatní země

                        13 239,52

                        20 772,34

                        21 990,39

                        21 990,39

                        21 751,37

                        21 751,37

                        23 153,17

                        23 153,17

                        22 649,84

                        22 901,51

                        26

                        Ostatní země

                        14 363,20

                        22 535,37

                        23 856,80

                        23 856,80

                        23 597,48

                        23 597,48

                        25 118,27

                        25 118,27

                        24 572,22

                        24 845,24

                        27

                        Ostatní země

                        6 827,84

                        10 712,64

                        11 340,81

                        11 340,81

                        11 217,54

                        11 217,54

                        11 940,47

                        11 940,47

                        11 680,90

                        11 810,68

                        28

                        Ostatní země

                        15 481,05

                        24 289,24

                        25 713,51

                        25 713,51

                        25 434,02

                        25 434,02

                        27 073,16

                        27 073,16

                        26 484,61

                        26 778,88

               (1)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8601
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8602

               (2)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8603
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8604

               (3)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8605
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8606

               (4)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8607
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8608

               (5)  Výrobky podléhající antidumpingovým clům

               (6)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8609
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8610

               (7)  Výrobky, které nepodléhají antidumpingovým clům (včetně automobilových)

               (8)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8611
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8612

               (9)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8613
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8614

               (10)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8615
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8616

               (11)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8617
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8618

               (12)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8619
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8620

               (13)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8621
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8622

               (14)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8623
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8624

               (15)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8625
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8626

               (16)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8627
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8628

               (17)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8629
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8630

               (18)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8631
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8632

               (19)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8633
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8634

               (20)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8635
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8636

               (21)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8637
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8638

               (22)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8639
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8630

               (23)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8641
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8642

               (24)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8643
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8644

               (25)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8645
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8646

               (26)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8647
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8648

               (27)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8649
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8650

               (28)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8651
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8652

               (29)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8653
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8654

               (30)  Od 2.2.2019 do 31.3.2019, od 1.7.2019 to 31.3.2020 a od 1.7.2020 do 31.3.2021: 09 8655
            Od 1.4.2019 do 30.6.2019, od 1.4.2020 do 30.6.2020 a od 1.4.2021 do 30.6.2021: 09 8656