title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/823 ze dne 4. června 2018 o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky

text:
               5.6.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 139/14

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/823
   ze dne 4. června 2018
   o ukončení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 19 odst. 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platná opatření

               (1)

               V návaznosti na antisubvenční šetření (dále jen „původní šetření“) Komise prostřednictvím prováděcího nařízení (EU) 2015/309 (2) uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (dále jen „platná opatření“).

         1.2.   Žádost o částečný prozatímní přezkum

               (2)

               Dne 13. března 2017 Egejské sdružení vývozců (dále jen „žadatel“) předložilo žádost o částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření.

               (3)

               V žádosti byly poskytnuty důkazy o tom, že změna v provádění přímých produkčních dotací zavedená v roce 2016 vedla k podstatnému snížení úrovně subvencí pro producenty pstruhů v Turecku, a že opatření proto nejsou k vyrovnání subvencování již nutná. Žadatel rovněž tvrdil, že tato změna je trvalé povahy. Podle žadatele je proto nutné platná opatření přezkoumat.

         1.3.   Zahájení částečného prozatímního přezkumu

               (4)

               Komise dospěla k závěru, že pro zahájení částečného prozatímního přezkumu existují dostatečné důkazy, a dne 20. července 2017 prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) (3) oznámila, že zahajuje částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení.

         1.4.   Období přezkumného šetření

               (5)

               Přezkumné šetření se týkalo období od 1. července 2016 do 30. června 2017. Aby mohla Komise posoudit, zda od původního šetření došlo ke snížení subvencování producentů pstruhů a zda byla změna trvalé povahy, analyzovala také vývoj celkové výše subvencí, jež Turecko poskytlo producentům pstruhů od období původního šetření (od 1. ledna do 31. prosince 2013).

         1.5.   Strany dotčené šetřením

               (6)

               Komise o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrozuměla žadatele, známé vyvážející výrobce v Turecku, výrobce v Unii, uživatele a obchodníky, o nichž se vědělo, že se jich přezkum týká, sdružení zastupující výrobce v Unii a turecké orgány.

               (7)

               Zúčastněné strany měly možnost písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (8)

               Dvě zúčastněné strany ve svém vyjádření uvedly, že platná opatření je nutné zachovat. Jedna z těchto stran, Dánské sdružení akvakultury (jež zastupovalo žadatele v původním šetření), byla toho názoru, že podmínky článku 19 základního nařízení splněny nebyly. Tvrdila, že informace uvedené v žádosti nejsou úplné a poskytují nepřesný obraz o subvencování producentů pstruhů v Turecku a že změny zavedené Tureckem nelze považovat za změny „trvalé povahy“. Také druhá ze stran, Španělské sdružení akvakultury, uvedla, že vyrovnávací opatření je nutné zachovat, a tvrdila, že ceny dovozu z Turecka jsou nižší než ceny producentů pstruhů v Unii.

         1.6.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v Turecku

               (9)

               S ohledem na vysoký počet vyvážejících výrobců Komise v oznámení o zahájení přezkumu uvedla, že může provést výběr vzorku vyvážejících výrobců, a to v souladu s článkem 27 základního nařízení.

               (10)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Turecku, aby jí poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho požádala zastoupení Turecké republiky při Evropské unii, aby identifikovalo a/nebo kontaktovalo případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem se šetření zúčastnit. Celkově byly informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu zaslány více než sedmdesáti společnostem v Turecku.

               (11)

               Dvacet sedm vyvážejících výrobců poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise prozatímně vybrala vzorek pěti vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců, který zahrnoval tři vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Unie a dva menší vyvážející výrobce/skupiny vyvážejících výrobců. Komise považovala navržený vzorek za reprezentativní.

               (12)

               Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily. Dvě skupiny vyvážejících výrobců, skupina KLC a skupina Sagun, požádaly o zařazení do vzorku. Vzhledem ke značnému objemu vývozu skupiny KLC se Komise rozhodla ji do vzorku zařadit, aby bylo možné řádně zkoumat účinky změněného režimu na dané odvětví. Žádost skupiny Sagun o zařazení do vzorku se však Komise vzhledem k omezenému času, který byl na šetření k dispozici, rozhodla zamítnout (4).

               (13)

               Konečný vzorek tak sestával z následujících vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců a jejich společností ve spojení:

                           —

                           skupina ADA SU,

                           —

                           skupina ALIMA,

                           —

                           skupina GMS,

                           —

                           skupina KLC,

                           —

                           Mittos Su Ürünleri,

                           —

                           skupina Özpekler.

               (14)

               Na konečný vzorek připadalo přibližně 71 % objemu dovozu výrobku, který je předmětem přezkumu, vyvezeného do Unie během období přezkumného šetření. Komise měla za to, že vzorek je reprezentativní a že umožní řádně zanalyzovat účinky změn, jež provedlo Turecko, na všechny společnosti v tomto odvětví.

         1.7.   Dotazníky a inspekce na místě

               (15)

               Komise vyhledala a ověřila všechny informace, jež považovala za nutné pro zhodnocení dopadu změny v provádění režimu přímých dotací zavedeného Tureckem.

               (16)

               Komise zaslala dotazníky šesti vyvážejícím výrobcům/skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku a Turecku. Úplné odpovědi na dotazník byly obdrženy od všech těchto stran.

               (17)

               Komise provedla inspekci v prostorách jedné ze skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, konkrétně skupiny Alima. Komise rovněž provedla inspekci v prostorách tureckých orgánů. S ohledem na závěry, k nimž Komise dospěla, popsané v kapitole 4.3.4, se Komise rozhodla neprovádět inspekci ostatních společností zařazených do vzorku.

         1.8.   Poskytování informací

               (18)

               Dne 21. února 2018 poskytla Komise všem zúčastněným stranám základní fakta a úvahy ze šetření a vyzvala je, aby do 18. března 2018 předložily své písemné připomínky a/nebo aby požádaly o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               (19)

               Turecko, žadatel, čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a Dánské sdružení akvakultury po poskytnutí informací předložili připomínky. Slyšení mezi Komisí, Tureckem a žadatelem se konalo dne 23. března 2018. Slyšení mezi Komisí a Dánským sdružením akvakultury se uskutečnilo dne 16. dubna 2018.

         2.   VÝROBEK, KTERÝ JE PŘEDMĚTEM PŘEZKUMU, A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (20)

               Výrobkem, který je předmětem přezkumu, je pstruh duhový (Oncorhynchus mykiss):

                           —

                           živý o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg nebo

                           —

                           čerstvý, chlazený, zmrazený a/nebo uzený:

                           —

                           ve formě celé ryby (s hlavou), též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1,2 kg, nebo

                           —

                           bez hlavy, též bez žaber, též vykuchaný, o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 1 kg, nebo

                           —

                           ve formě filé o hmotnosti jednoho kusu nepřesahující 400 g,

                     pocházející z Turecka, v současnosti kódů KN ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 a ex 0305 43 00 (kódy TARIC 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 a 0305430011) (dále jen „výrobek, který je předmětem přezkumu“).

               (21)

               Komise při původním šetření dospěla k závěru, že výrobky vyráběné v Unii a výrobky vyráběné v Turecku jsou obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

         3.   SUBVENCE NAPADENÉ V PŮVODNÍM ŠETŘENÍ

               (22)

               V původním šetření Komise zkoumala řadu opatření, jichž turečtí vyvážející producenti pstruhů využívali nebo mohli využívat v období původního šetření (rok 2013) (viz 37. bod odůvodnění prováděcího nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 (5) o uložení prozatímního vyrovnávacího cla).

               (23)

               Hlavními subvencemi, jichž turečtí producenti pstruhů v období původního šetření využívali, byly přímé dotace poskytované všem producentům pstruhů v přepočtu na 1 kg ryb, které se pohybovaly v rozmezí od 7 % do 9,6 %. Dvě ze společností zařazených do vzorku kromě toho využívaly subvencované půjčky. Výše subvencování prostřednictvím subvencovaných půjček zjištěná Komisí u jedné z těchto společností (Kilic) činila 0,1 % a u druhé společnosti (Özpekler) činila 0,3 %.

               (24)

               Komise shledala, že u všech ostatních subvenčních opatření, jež byla podrobena šetření v období původního šetření, nebyly výhody žádné nebo byly zanedbatelné. Opatření uložená producentům pstruhů tedy vyvažovaly hlavně přímé dotace.

               (25)

               V období původního šetření (rok 2013) byly přímé dotace producentům pstruhů poskytovány na základě nařízení č. 2013/4463 ze dne 7. března 2013 o zemědělských dotacích v roce 2013 (dále jen „nařízení z roku 2013“). Toto nařízení se vztahovalo na pstruhy vyprodukované v roce 2013.

               (26)

               Podle nařízení z roku 2013 byly dotace poskytovány všem producentům pstruhů, kteří byli držiteli platné výrobní licence na podnik chovu ryb. Výrobní licence se mohla týkat produkce na moři, v přehradní nádrži nebo produkce nacházející se ve vnitrozemí. Producent pstruhů mohl mít několik výrobních licencí (podniků chovu ryb) nacházejících se v téže přehradní nádrži nebo ve stejné oblasti na moři. Podle nařízení z roku 2013 produkce podle každé z těchto licencí opravňovala k získání dotací až do následujících limitů: na každou výrobní licenci producenti pstruhů obdrželi 0,65 turecké liry (dále jen „TRY“) za 1 kg pstruha pro produkci do výše 250 tun; pro produkci od 251 do 500 tun obdrželi producenti pstruhů polovinu této částky (0,325 TRY/kg; a pro produkci nad 500 tun neobdrželi žádnou dotaci.

         4.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

   4.1.   Obecné informace

               (27)

               Subvence na produkci pstruhů jsou regulovány nařízením, které přijímá turecká vláda každoročně. Nařízení stanoví základní podmínky a výši subvencí na produkci akvakultury v Turecku. Postupy a zásady týkající se provádění nařízení jsou poté dále stanoveny ve sdělení, které každoročně vydává Ministerstvo potravinářství, zemědělství a živočišné výroby.

               (28)

               Jelikož období přezkumného šetření zahrnovalo druhé pololetí roku 2016 a první pololetí roku 2017, Komise se za prvé zaměřila na výši a podmínky subvencí, jež producentům pstruhů byly nebo měly být poskytnuty v letech 2016 a 2017 (viz kapitola 4.2).

               (29)

               Za druhé Komise analyzovala celkový vývoj výše subvencí poskytnutých Tureckem v době od původního šetření až dosud (viz kapitola 4.3). Za třetí Komise posoudila, zda došlo k podstatné změně v úrovni subvencování a zda tuto změnu lze považovat za změnu trvalé povahy (viz kapitola 4.4).

         4.2.   Subvence poskytované na produkci pstruhů v roce 2016 a v roce 2017

   4.2.1.   Subvence na produkci pstruhů v roce 2016

               (30)

               V roce 2016 byly subvence producentům pstruhů poskytovány na základě nařízení č. 2016/8791 (6) o zemědělských podporách, jež mají být poskytovány v roce 2016 (dále jen „nařízení z roku 2016“). Podmínky pro subvence, jež mají být poskytovány, dále upřesnilo sdělení č. 2016/33 (7) o podpoře akvakultur.

               (31)

               Výše subvencí v TRY/kg zůstala na úrovni roku 2013, avšak nový článek 4.16 vyloučil ze subvencí chovy s licencemi, které se „nacházely ve stejné potenciální oblasti vymezené ministerstvem, ve stejné přehradní nádrži nebo v regionalizované přehradní nádrži nacházející se ve stejné zóně“.

               (32)

               Podle tohoto článku a na rozdíl od situace existující v období původního šetření, v případě, že producent pstruhů měl více než jednu výrobní licenci (nebo „podnik chovu ryb“) ve stejné potenciální zóně na moři, jak byla vymezena ministerstvem, ve stejné (přehradní) nádrži nebo ve stejné nádrži nacházející se ve stejných regionech, které patřily stejné osobě nebo stejnému podniku/společnosti, byly tyto licence nebo podniky chovu ryb považovány za jedinou licenci nebo podnik patřící této společnosti a přímá dotace měla být vyplácena podle tohoto výkladu. Žadatel tvrdil, že z důvodu tohoto článku se objem produkce způsobilé pro získání dotací snížil, což mělo za následek významné snížení dotací, jež producenti pstruhů obdrželi. Komise však zaznamenala, že tato podmínka měla dvě omezení.

               (33)

               Za prvé z šetření vyplynulo, že podle informací, jež poskytlo Turecko, se omezení stanovené v článku 4.16 nařízení z roku 2016 týkalo pouze produkce pstruhů nacházející se v přehradních nádržích a na moři, ale nikoli produkce ve vnitrozemí, která podle informací poskytnutých Tureckem představuje přibližně 20 % veškeré produkce pstruhů (8). Po poskytnutí informací Turecko rovněž potvrdilo, že 65 % z celkového počtu výrobních závodů (farem) se nachází ve vnitrozemí a pouze 35 % výrobních závodů (farem) se nachází v přehradních nádržích nebo na moři.

               (34)

               Omezení stanovené v článku 4.16 nařízení z roku 2016 tedy nemělo žádný dopad na 20 % produkce pstruhů ani na 65 % výrobních závodů nebo farem. Bylo tomu tak například u jedné ze společností zařazených do vzorku, Mittos, která měla svůj vlastní chov pstruhů ve vnitrozemí. Také další skupina společností zařazená do vzorku, skupina Özpekler, měla farmy v různých přehradních nádržích. Podle informací poskytnutých těmito společnostmi/skupinami společností (a ověřených na vládní úrovni) byly proto obě posledně uvedené společností/skupiny společností způsobilé obdržet subvence na stejný počet výrobních licencí (šest v jednom případě a tři ve druhém případě) v roce 2015 (před legislativní změnou) i v roce 2016 (kdy nový právní předpis již nabyl platnosti). Legislativní změna proto neměla na tyto společnosti žádný významný dopad.

               (35)

               Za druhé se omezení týkalo právnických osob, tj. v případě skupiny složené ze společností ve spojení mohla každá ze společností žádat o subvence až do maximální výše stanovené v nařízení. Znamenalo to, že byla-li skupina společností složena z různých právnických osob majících své produkční farmy (licence) ve stejné zóně, mohla subvencí využívat každá společnost ze skupiny samostatně, a to i kdyby měla farmy ve stejné zóně jako jiná společnost, která je s ní ve spojení. Turecko potvrdilo, že v případě jedné ze skupin zařazených do vzorku, skupiny Alima, tomu tak skutečně bylo. Obě společnosti ve spojení působící v rámci této skupiny byly oprávněny žádat o subvence, přestože se jejich farmy nacházely ve stejné zóně.

               (36)

               Vzhledem k těmto rysům byl celkový dopad omezení takový, že počet příjemců se výrazně nesnížil. Podle informací poskytnutých Tureckem počet farem s licencí způsobilých pro přímé dotace poklesl z 947 farem s licencí v roce 2015 na 837 farem s licencí v roce 2016 a na 817 v roce 2017. Jak bylo vysvětleno v 34. bodě odůvodnění, zatímco u některých společností došlo v době od roku 2015 do roku 2016 ke snížení počtu způsobilých licencí, u některých z nich, jako například v případě skupiny Özpekler nebo společnosti Mittos, zůstal počet způsobilých licencí před změnou i po ní stejný.

               (37)

               Kromě legislativní změny zavedené článkem 4.16 nařízení z roku 2016 Turecko na základě téhož nařízení od 1. ledna 2016 poskytovalo novou přímou dotaci na produkci v uzavřených systémech (9). Článek 4.16 nařízení stanovil, že cílem je „využívat vodní zdroje, které má země k dispozici, v co největším rozsahu, a přitom se zaměřit na zajištění pěstování produktů akvakultury a různých druhů v lokalitách, kde je množství vody omezené“.

               (38)

               Subvenci pro produkci v uzavřených systémech bylo možné poskytnout také producentům jiných druhů ryb stanovených v nařízení, např. mořanů a mořčáků. Výše subvence byla stanovena ve výši 0,5 TRY za 1 kg ryby vyprodukované v rámci tohoto systému, bez ohledu na druh vyprodukovaných ryb.

         4.2.2.   Subvence, jež mají být poskytnuty na produkci pstruhů v roce 2017

               (39)

               V souladu s praxí, kdy je každoročně přijímáno nové nařízení a nové sdělení upravující subvence pro producenty pstruhů, bylo nařízení z roku 2016 nahrazeno v roce 2017 nařízením č. 2017/10465 (10) o zemědělských podporách, jež mají být poskytovány v roce 2017 (dále jen „nařízení z roku 2017“). Podmínky pro subvence, jež mají být poskytovány, dále upřesnilo sdělení č. 2017/38 (11) o podpoře akvakultur.

               (40)

               Nařízení z roku 2017 ponechalo ustanovení článku 4.16 o počtu způsobilých licencí. Současně zavedlo zvýšení částky přímých dotací na produkci pstruhů. Nová výše dotací byla stanovena takto:

                           —

                           pro produkci do výše 250 tun byla dotace stanovena na 0,75 TRY/kg (pro srovnání, v roce 2016 to bylo 0,65 TRY/kg),

                           —

                           pro produkci v rozmezí od 250 tun do 500 tun byla dotace stanovena na 0,375 TRY/kg (pro srovnání, v roce 2016 to bylo 0,325 TRY/kg),

                           —

                           pro produkci nad 500 tun nebyly stanoveny žádné dotace.

               (41)

               Nařízení z roku 2017 zavedlo také nové subvence. Podle informací, jež poskytlo Turecko, tyto nové subvence částečně nahradily a doplnily přímé dotace napadené v původním šetření a jejich cílem bylo podpořit spotřebu ryb v Turecku, splnění norem v oblasti ochrany životního prostředí, boj proti chorobám a jakost potravin, jejich diverzifikaci a sledovatelnost. Jednalo se o tyto nové subvence:

                           —

                           subvence na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg,

                           —

                           subvence na označování ryb,

                           —

                           subvence na uplatňování správné zemědělské praxe.

               (42)

               Cílem subvencí na produkci pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg bylo podpořit diverzifikaci výrobku. Výše subvence byla stanovena na 0,25 TRY/kg pro produkci do 250 tun a na polovinu této částky (0,125 TRY/kg) pro produkci v rozmezí od 250 do 500 tun. Omezení vyplývající z kritérií způsobilosti stanovených v článku 4.16, které je vysvětleno v 32. až 35. bodě odůvodnění, se vztahovalo i na tento druh subvence.

               (43)

               Po poskytnutí informací Turecko a žadatel uvedli, že subvence na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg se dotčeného výrobku týkaly pouze v případě, že jejich hmotnost činila 1 až 1,2 kg. Tvrdili, že pstruh o hmotnosti vyšší než 1,2 kg již nespadal do definice dotčeného výrobku. Navíc podle vyjádření Turecka ministerstvo zemědělství v připravovaném sdělení, které stanoví podmínky subvenčních režimů pro produkci v roce 2018, omezí subvenci poskytovanou na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1,25 kg. Subvence na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg by proto neměla být brána v úvahu při posuzování vývoje výše subvencí poskytovaným producentům pstruhů v letech 2017 a 2018.

               (44)

               Komise souhlasila s tím, že pstruzi prodávaní ve formě celé ryby o hmotnosti 1,2 kg nebo vyšší nejsou dotčeným výrobkem. Subvence poskytnuté na produkci takových ryb, které by uspokojovaly výlučně odlišný segment trhu, proto nejsou v rámci stávajících opatření napadnutelné.

               (45)

               Produkce pstruhů o hmotnosti od 1 kg do 1,2 kg však měla v roce 2017 z tohoto režimu prospěch a spadala do definice výrobku. Čl. 4 písm. f) sdělení č. 2017/38 navíc chovateli ryb poskytuje subvenci „při výlovu“. I kdyby Turecko zamýšlelo omezit v roce 2018 subvenci na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1,25, v nařízení není žádné právní kritérium, které by vylučovalo subvenci v případě, že je pstruh prodáván v jiné formě. Podle obdržených informací je v daném odvětví běžnou praxí některé velké odlovené ryby zpracovávat a prodávat je jako dotčený výrobek, například ve formě filé. Odpovídající částka vyplacená v rámci subvenčního režimu proto přináší dotyčnému výrobku výhody. Ve své analýze Komise kromě toho může vycházet pouze z konečného znění příslušných právních předpisů a správních aktů, které jsou v zemi vývozu účinné v plném rozsahu. Jelikož sdělení, které má stanovit podmínky na rok 2018, nebylo dosud přijato, k zamýšleným podmínkám, jež Turecko vysvětlilo, není možné v této fázi přihlédnout. Komise proto odmítla vyloučit tento režim ze své celkové analýzy a namísto toho upřesnila svá zjištění s ohledem na ekonomický účinek daného režimu (viz 67. bod odůvodnění).

               (46)

               Cílem subvencí na označování ryb bylo podpořit sledovatelnost ryb a jejich jakost. Výše subvence činila 0,02 TRY/ks pro produkci do výše 250 tun a polovinu této částky (0,01 TRY/ks) pro produkci v rozmezí od 250 do 500 tun. Tento limit se vztahoval na každou výrobní licenci. Omezení vyplývající z kritérií způsobilosti stanovených v článku 4.16, která jsou vysvětlena v 32. až 35. bodě odůvodnění, se vztahovala i na tento druh subvence. Subvenci na označování ryb bylo možné poskytnout také producentům jiných druhů ryb stanovených v nařízení, např. mořanů a mořčáků. Zúčastněné strany po poskytnutí informací nevznesly vůči tomuto zjištění žádné námitky.

               (47)

               Subvence na uplatňování správné zemědělské praxe byly vázány na splnění určitých norem spojených s životním prostředím, bezpečností potravin, dobrými životními podmínkami ryb a sledovatelností. K tomu, aby byla způsobilá k získání subvence, musela každá společnost podstoupit audit. Po skončení auditu bylo možné vydat osvědčení. Instituty kontrolující splnění norem musely být certifikovány ministerstvem. Lhůtou pro podání žádostí o uznání společností za způsobilé pro subvence na produkci pstruhů vyprodukovaných v roce 2017 byl 31. březen 2018. Výše subvence byla stanovena na 0,25 TRY/kg pro produkci do výše 250 tun. Tento limit se vztahoval na každou právnickou osobu. Zúčastněné strany po poskytnutí informací nevznesly vůči tomuto zjištění žádné námitky.

         4.2.3.   Závěr

               (48)

               Zdá se, že po legislativní změně zavedené článkem 4.16 nařízení z roku 2016 se objem produkce pstruhů, která byla způsobilá pro přímé dotace, snížil. Podle informací, jež poskytlo Turecko, jakož i podle informací obsažených ve spisu však bylo obtížné stanovit skutečný dopad legislativní změny z roku 2016, pokud jde o objem a hodnotu způsobilé produkce ve srovnání se systémem platným před vstupem uvedeného nařízení v platnost; uvedený dopad závisel na objemu produkce vyprodukovaném v rámci každé licence.

               (49)

               Lišil se také na úrovni jednotlivých společností v závislosti na konkrétní situaci týkající se produkce každé společnosti. Od roku 2016 společnosti, které měly více než jednu licenci ve stejném regionu nebo zóně podle starého režimu, mohly obdržet přímé dotace pouze na jednu z nich. Jiné společnosti s vnitrozemskou produkcí (např. Mittos) nebo působící v různých zónách nebo regionech (např. Skupina Özpekler) však obdržely přímé dotace ve stejné nebo ještě větší výši než před rokem 2016, protože měly více než jednu licenci. Kromě toho, jelikož se omezení vyplývající z článku 4.16 nařízení z roku 2016 vztahovalo na každou právnickou osobu, dopad legislativní změny na skupinu společností závisel také na její struktuře. A proto, zatímco skupiny společností jako skupina GMS a skupina KLC byly legislativní změnou dotčeny nejvíce, společnosti nebo skupiny společností jako Alima, Mittos a Özpekler a všechny malé společnosti, které představují více než 65 % společností, byly dotčeny jen v omezené míře nebo nebyly dotčeny vůbec.

               (50)

               Komise navíc zaznamenala, že skutečná výše přímých dotací poskytnutých producentům pstruhů se v roce 2017 zvýšila (viz 40. bod odůvodnění). Nařízení z roku 2016 a z roku 2017 zavedla některé nové subvence, jichž mohou producenti pstruhů využívat (viz kapitoly 4.2.1 a 4.2.2).

               (51)

               Tudíž zatímco omezení zavedená v roce 2016 mohla vést ke snížení subvencování prostřednictvím přímých dotací, Turecko současně zavedlo nové subvence a/nebo změnilo stávající subvenční opatření. Důležitou otázkou tak bylo, zda zvýšený objem přímých dotací a nově zavedených subvencí nebude kompenzovat omezení zavedená v nařízení z roku 2016. Pokud by tomu tak bylo, celková úroveň subvencování by mohla být stejná nebo vyšší než úroveň subvencování vypočtená v době zavedení původního vyrovnávacího cla. Dokonce, i kdyby jeden výrobce obdržel v roce 2016 menší výhodu z přímých dotací, protože jeho různé licence nebo podniky chovu ryb byly považovány za jednu/jeden, nemusela by tato změna nutně mít účinek spočívající ve snížení celkové úrovně subvencování ve srovnání se situací před legislativní změnou zavedenou v roce 2016 (viz 62. až 65. bod odůvodnění).

               (52)

               Komise byla proto toho názoru, že musí posoudit dopad všech subvenčních opatření, jichž by producenti pstruhů v Turecku mohli využívat (nebo mohou využívat v budoucnu), jakož i celkovou úroveň subvencování v celostátním měřítku. Nezkoumala tudíž konkrétní účinky změny právních předpisů v období šetření na každou ze společností zařazených do vzorku jednotlivě, avšak provedla raději posouzení v celkovém měřítku, a přitom své závěry potvrzovala odkazy na informace, jež poskytly vyvážející výrobci zařazení do vzorku.

               (53)

               Po poskytnutí informací Turecko a žadatel tvrdili, že Komise měla přepočítat subvenční rozpětí pro společnosti zařazené do vzorku jednotlivě. Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Žadatel požádal o opětovné posouzení snížení úrovně subvencí pro všechny producenty pstruhů v Turecku v období po legislativní změně provedené v roce 2016. Vzhledem k tomu, že změna okolností v celostátním měřítku neměla dlouhého trvání, považovala Komise za nevhodné vypočítávat odpovídající výši individuálních subvencí. Provedené změny se nejeví jako dostatečné k tomu, aby prokázaly, že výše subvencování se podstatně změnila a byla trvalé povahy. Zkoumání úrovně subvencování v celostátním měřítku, jakož i odhadovaná výše subvencí na rok 2018 navíc potvrdily tentýž závěr.

         4.3.   Vývoj subvencí poskytnutých na produkci pstruhů v celostátním měřítku

   4.3.1.   Subvence poskytnuté producentům pstruhů v letech 2013 až 2016

               (54)

               V letech 2013 až 2016 byly producentům pstruhů poskytnuty subvence v této výši:

                  Tabulka

                  Přímé dotace poskytované producentům pstruhů

                           Rok produkce

                           2013 (období původního šetření)

                           2014

                           2015

                           2016

                           Výše subvencí (v TRY)

                           62 992 720

                           53 599 382

                           50 093 952

                           39 762 389

                              Index

                              100

                              85

                              80

                              63

                           Objem produkce (v tunách)

                           128 059

                           112 345

                           106 598

                           104 356

                              Index

                              100

                              88

                              83

                              81

                              Zdroj: Informace poskytnuté Tureckem.

               (55)

               V letech 2013 až 2016 se celková výše subvencí na produkci pstruhů snížila o 37 %.

               (56)

               K největšímu snížení (o 20 %) výše subvencí došlo v letech 2013 až 2015, tj. před legislativní změnou zavedenou v nařízení z roku 2016. Snížení v těchto letech bylo v souladu se snížením produkce pstruhů (17 %) ve stejném období.

               (57)

               Snížení výše subvencí v letech 2015 až 2016 (před změnou a po ní) činilo 20,6 %.

         4.3.2.   Subvence poskytované Tureckem v roce 2016

               (58)

               Celková skutečná výše přímých dotací poskytnutých producentům pstruhů v roce 2016 činila 39 762 389 TRY.

         4.3.3.   Subvence poskytované Tureckem v roce 2017

               (59)

               Provádění všech subvenčních opatření, jichž mohli producenti pstruhů využívat v roce 2017, nebylo v době ověřování ještě dokončeno. Komise proto ve svých předběžných zjištěních vycházela z prognózy rozpočtu na rok 2017 na každé z opatření v celkovém měřítku.

               (60)

               Rozpočet určený na přímé dotace v roce 2017 činil 52 500 000 TRY. Podle předběžných informací, které Turecko poskytlo v době ověřování, bylo vynaloženo 90 % rozpočtu (47 250 000 TRY).

               (61)

               Kromě toho byl naplánován následující rozpočet na nová subvenční opatření zavedená v roce 2017:

                           —

                           produkce v uzavřených systémech – 500 000 TRY,

                           —

                           označování ryb – 10 000 000 TRY,

                           —

                           správná zemědělská praxe – 2 000 000 TRY,

                           —

                           produkce pstruhů o hmotnosti vyšší než 1 kg – 1 875 000 TRY.

               (62)

               Rozpočet na produkci v uzavřených systémech, označování ryb a správnou zemědělskou praxi zahrnoval také subvence na produkci jiných druhů, např. mořanů a mořčáků. Podle statistiky o celkovém objemu produkce akvakultury v roce 2016, kterou poskytlo Turecko, představovala produkce pstruhů v rámci způsobilé produkce ryb 41,2 %.

               (63)

               Na základě prognózy rozpočtu, poměru výdajů k rozpočtu ve výši 90 % a ke skutečnosti, že některá opatření byla ve prospěch jiných druhů než pstruhů, Komise nejprve odhadla, že celková částka subvencí pro producenty pstruhů v roce 2017 by mohla překročit 50 milionů TRY. Tento odhad byl založen na informacích poskytnutých Tureckem, podle nichž se očekávalo, že vynaloženo bude 90 % rozpočtu na přímé dotace. Komise kromě toho použila stejný procentní podíl na rozpočtových výdajích pro zhodnocení výše subvencí poskytnutých v rámci dodatečných subvenčních opatření, jež byla zavedena v roce 2017 (viz 61. bod odůvodnění). Pro rozpočtové položky zahrnující jiné způsobilé druhy ryb (tj. subvence na produkci v uzavřených systémech, na pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg, na označování ryb a na správnou zemědělskou praxi) pak Komise uplatnila poměr 41,2 %, což představuje procentní podíl produkce pstruhů na způsobilé produkci ryb.

               (64)

               Po poskytnutí informací Turecko a žadatel tvrdili, že žádný z tureckých producentů pstruhů v roce 2017 nevyužil subvence na produkci v uzavřených systémech ani na označování ryb, a to hlavně kvůli počátečním investičním nákladům a kvůli neproveditelnosti obou těchto opatření. Maximální výše dotace na správnou zemědělskou praxi v roce 2017 mohla činit pouze 592 250 TRY a skutečně vynaloženo bylo 83 % plánovaných rozpočtových výdajů, a nikoli 90 % plánovaného rozpočtu, jak zněl původní odhad tureckých orgánů.

               (65)

               Komise tudíž souhlasila s tím, že znovu posoudí celkovou výši subvencí poskytnutých producentům pstruhů, a to na základě skutečných částek, jež producenti pstruhů obdrželi v roce 2017. Na základě této nové výše subvenčních opatření dospěla Komise k závěru, že celková částka subvencí poskytnutých producentům pstruhů v roce 2017 činila přibližně 48,5 milionu TRY.

               (66)

               Turecko dále tvrdilo, že subvenční režim pro pstruhy o hmotnosti vyšší než 1 kg by do výpočtu dotace pro producenty pstruhů neměl být zahrnut. Podle jeho výpočtů předložených při slyšení by tak částka subvencí poskytnutých na výrobu dotyčného výrobku v roce 2017 činila přibližně 43 milionů TRY.

               (67)

               Komise však konstatovala, že tento režim může být prospěšný pro tři různé typy pstruha: 1) pstruzi o hmotnosti od 1 kg do 1,2 kg; 2) pstruzi o hmotnosti vyšší než 1,2 kg, kteří po zpracování mohou skončit jako dotyčný výrobek; a 3) pstruzi o hmotnosti vyšší než 1,2 kg, kteří uspokojují odlišný segment trhu než dotyčný výrobek. Za situace, kdy nebyly k dispozici přesné údaje o tom, jak přidělit rozpočtové prostředky na subvence, nemohla Komise vypočítat přesnou částku pro každý z těchto tří typů. V každém případě, i za předpokladu, že by 100 % této subvence šlo pouze na třetí typ, a ta by tudíž neměla na dotyčný výrobek žádný dopad, celkový závěr by se nezměnil. Částka 43 milionů TRY v roce 2017 by totiž stále představovala zvýšení o 4 miliony TRY oproti roku 2016. Takový nárůst by neutralizoval značnou část dopadu poklesu z roku 2016, který žadatel označil jako změnu opravňující k přezkumu opatření.

         4.3.4.   Závěr

               (68)

               V době od období původního šetření (rok 2013) do roku 2016 se subvence poskytované producentům pstruhů snížily o 37 %. Snížení výše subvencí v době od roku 2013 však nesouviselo pouze s legislativní změnou provedenou v roce 2016, ale bylo také důsledkem celkového snížení produkce pstruhů (viz tabulka v 54. bodě odůvodnění). Po roce 2016 se úroveň subvencí poskytovaných producentům pstruhů opět zvýšila.

               (69)

               V roce 2017 celkové subvence pro producenty pstruhů dosáhly výše 43 až 48,5 milionů TRY. Komise proto dospěla k závěru, že výše subvencí poskytnutých po roce 2016 se blíží výši, která existovala před legislativní změnou.

               (70)

               Komise tedy učinila závěr, že snížení stávajících subvencí po legislativní změně v roce 2016 bylo dočasné a že celková výše subvencí, jakož i úroveň podpory produkce na jednu tunu se od roku 2016 opět zvýšila.

         4.4.   Trvalá povaha změn

               (71)

               Vzhledem k závěrům, ke kterým Komise dospěla v kapitole 4.3.4, Komise proto trvala na tom, že snížení subvencování producentů pstruhů v roce 2016 bylo pouze dočasné povahy. Zdůraznila také, že podmínky a výše subvencí jsou Tureckem každoročně přezkoumávány, a zavedené změny tudíž nelze považovat za dlouhotrvající, zejména proto, že:

                           —

                           výše přímé dotace na jednu tunu v roce 2017 vzrostla,

                           —

                           v roce 2017 byly zavedeny čtyři nové druhy subvenčních opatření,

                           —

                           a v roce 2018 byla zavedena nová subvence na nová subvence zaměřená na boj proti chorobám nedospělých jedinců (mladých ryb).

                     Komise dále odhadla, že celkové subvence poskytované producentům pstruhů mohou v roce 2018 dosáhnout až 56 milionů TRY, tj. částky přibližně o 6 milionů TRY vyšší než v roce 2015 – což byl rok předcházející přijetí legislativní změny (12).

               (72)

               Po poskytnutí informací Turecko a žadatel tvrdili, že subvence na boj proti chorobám nedospělých jedinců v produkci zavedené v roce 2018 se dotyčného produktu netýkají. Toto tvrzení však ničím nedoložily. Podle názoru Komise neexistoval žádný konkrétní důvod, proč by se tato subvence dotčeného výrobku netýkala. Je pozoruhodné, že dokonce ministerstvo zemědělství při inspekci na místě označilo toto nové subvenční opatření za subvenci pro producenty pstruhů. Komise proto toto tvrzení odmítla.

               (73)

               Turecko a žadatel po poskytnutí informací rovněž tvrdili, že subvence na produkci v uzavřených systémech a na označování ryb by měly být z posouzení vyloučeny, protože nebyly používány v roce 2017 a protože jejich využití bylo nákladné a neproveditelné (viz 64. bod odůvodnění). Komise v této souvislosti zaznamenala, že výše subvencí na označování ryb v roce 2017 činila 0,02 TRY/kus pro produkci vy výši do 250 tun, avšak v roce 2018 se podle všeho zvýší na 0,03 TRY/ks (13). Zdá se tedy, že Turecko zvyšuje atraktivitu těchto opatření. Tvrzení, že by tato nová subvenční opatření měla být z odhadu subvencí za rok 2018 a pro blízkou budoucnost vyloučena, proto Komise odmítla.

               (74)

               Navíc podle informací, jež má Komise k dispozici, musí kromě toho producenti pstruhů provádět počáteční investice nebo absolvovat audity, aby mohli svou obchodní praxi sladit s kritérii způsobilosti u nově zaváděných subvenčních opatření. A proto, i kdyby rozpočet na tato opatření nebyl v prvním roce (prvních letech) jejich uplatňování plně využit, je pravděpodobné, že bude ve větší míře využit v letech následujících, jakmile společnosti přizpůsobí své činnosti tak, aby byly způsobilé pro financování.

               (75)

               Turecko a žadatel rovněž tvrdili, že Komise by měla vzít v úvahu devalvaci turecké liry, která v posledních letech dosáhla 90 %. Devalvace je podle nich trvalé povahy.

               (76)

               Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Oslabení turecké liry, volně směnitelné měny s kolísajícím směnným kurzem, nelze přičíst Turecku. Směnné kurzy měn navíc mohou v daném časovém období vykazovat určitý trend, který se však v jiném časovém období může zvrátit. K tomu, aby mohly představovat změnu okolností, která je trvalé povahy, chybí nezbytná stabilita a předvídatelnost.

         4.5.   Závěr

               (77)

               S ohledem na tyto skutečnosti Komise trvala na tom, že systém provádění přímých dotací se vyznačuje neustálými změnami právního základu, kritérií způsobilosti a skutečné výše subvencování. I kdyby se skutečné částky v roce 2018 od odhadů Komise odchýlily, systém provádění subvenčních opatření se neustále mění, takže takové změny nelze považovat za změny trvalé povahy. V souvislosti s tím Komise rovněž trvala na tom, že snížení subvencování, které bylo zjištěno v době od roku 2013 do roku 2016, bylo pouze dočasné povahy, neboť výše subvencí na roky 2017 a 2018 dle odhadů dosáhne srovnatelné úrovně subvencování jako v roce 2013. Proto, a v rozporu s tvrzením žadatele, dospěla Komise k závěru, že snížení zaznamenané v roce 2016 nemůže být považováno za snížení trvalé povahy.

         5.   UKONČENÍ ČÁSTEČNÉHO PROZATÍMNÍHO PŘEZKUMU

               (78)

               Na základě závěrů, k nimž Komise ohledně změn při poskytování přímých dotací producentům pstruhů v Turecku dospěla, a vzhledem k tomu, že tyto změny nejsou trvalé povahy, byla žádost o částečný prozatímní přezkum shledána neopodstatněnou, a šetření v rámci částečného prozatímního přezkumu by proto mělo být ukončeno.

               (79)

               Platná opatření, jež byla zavedena prováděcím nařízením (EU) 2015/309, by proto měla být zachována.

               (80)

               Všechny strany byly informovány o základních skutečnostech a úvahách, z nichž vycházel záměr ukončit šetření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

               (81)

               Toto nařízení je v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 (14),

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Částečný prozatímní přezkum vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecké republiky se tímto ukončuje beze změny úrovně platných vyrovnávacích opatření.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. června 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55).

      (2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) 2015/309 ze dne 26. února 2015, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 56, 27.2.2015, s. 12).

      (3)  Oznámení o zahájení částečného prozatímního přezkumu vyrovnávacích opatření vztahujících se na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. C 234, 20.7.2017, s. 6).

      (4)  Objem vývozu skupiny Sagun do Unie v období přezkumného šetření představoval přibližně jednu třetinu vývozu skupiny KLC do Unie.

      (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1195/2014 ze dne 29. října 2014 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz některých pstruhů duhových pocházejících z Turecka (Úř. věst. L 319, 6.11.2014, s. 1).

      (6)  Nařízeni Turecké republiky č. 2016/8791 ze dne 25. dubna 2016 o zemědělských subvencích v roce 2016 (prováděné se zpětnou účinností od 1. ledna 2016).

      (7)  Sdělení nazvané „Sdělení o podpoře akvakultur“ pod číslem 2016/33 týkající se provádění nařízení č. 2016/8791 bylo zveřejněno v Úřední sbírce dne středa 3. srpna 2016.

      (8)  Při inspekci turecké orgány uvedly, že 30 % produkce pstruhů pochází z produkce ve vnitrozemí a 70 % produkce pochází z produkce v přehradních nádržích nebo na moři. Tyto údaje byly po poskytnutí informací opraveny.

      (9)  „Plně kontrolovaný systém akvakultury založený na zásadě opětovného použití kultivačního systému poté, co v něm byly provedeny určité postupy jako odstranění vody použité při produkci a odstranění výměšků a zbytků potravy za použití řady mechanických a biologických prostředků, obohacení kyslíkem, pokud jde o kvalitu a chemickou strukturu, odpaření oxidu uhličitého, ošetření ozónem a/nebo UV zářením, a umožňující nižší spotřebu vody a zajišťující výstup vyšší než jednotkový objem, lepší růst a možnost lepšího využití potravy, volnost ve výběru místa a způsobu a možnost získat produkty s menšími dopady na životní prostředí.“ (Sdělení ministerstva potravinářství a zemědělství č. 2016/33, čl. 4 písm. ç).)

      (10)  Nařízení Turecké republiky č. 2017/10465 ze dne 5. června 2017 o zemědělských subvencích v roce 2017 (prováděné se zpětnou účinností od 1. ledna 2017).

      (11)  Sdělení nazvané „Sdělení o podpoře akvakultur“ pod číslem 2017/38 týkající se provádění nařízení č. 2017/10465 bylo zveřejněno v Úřední sbírce dne 14. října 2017.

      (12)  Tento odhad byl proveden na základě objemu produkce v roce 2017 s použitím poměru výdajů k rozpočtu ve výši 83 % v roce 2017. U opatření, u nichž se předpokládalo, že přinesou výhodu pro jiné druhy ryb, Komise použila koeficient 43,6 %, což představuje podíl produkce pstruhů na produkci druhů ryb, na které lze subvence získat.

      (13)  Nařízení Turecké republiky č. 2018/11460 ze dne středa 21. února 2018 o zemědělských subvencích v roce 2018 (prováděné se zpětnou účinností od pondělí 1. ledna 2018).

      (14)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/857 ze dne 11. června 2018, kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Haut-Montravel“ (CHOP))

text:
               12.6.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 147/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/857
   ze dne 11. června 2018,
   kterým se schvaluje změna specifikace chráněného označení původu nebo chráněného zeměpisného označení („Haut-Montravel“ (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 99 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Komise přezkoumala žádost o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Haut-Montravel“, kterou Francie podala v souladu s článkem 105 nařízení (EU) č. 1308/2013.

               (2)

               Komise zveřejnila žádost o schválení změny specifikace v souladu s čl. 97 odst. 3 nařízení (EU) č. 1308/2013 v Úředním věstníku Evropské unie (2).

               (3)

               Komise neobdržela žádné námitky podle článku 98 nařízení (EU) č. 1308/2013.

               (4)

               Změna specifikace by proto měla být v souladu s článkem 99 nařízení (EU) č. 1308/2013 schválena.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Haut-Montravel“ (CHOP) se schvaluje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 11. června 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. C 4, 6.1.2018, s. 7.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1105 ze dne 8. srpna 2018, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy a formuláře pro poskytování informací příslušnými orgány orgánu ESMA podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 (Text s významem pro EHP.)

text:
                  9.8.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 202/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1105
         ze dne 8. srpna 2018,
         kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o postupy a formuláře pro poskytování informací příslušnými orgány orgánu ESMA podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 ze dne 8. června 2016 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení (EU) č. 596/2014 (1), a zejména na čl. 47 odst. 3 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Ustanovení čl. 47 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1011 požaduje, aby příslušné orgány poskytly orgánu ESMA veškeré informace nezbytné k tomu, aby mohl plnit své úkoly. Aby byla zajištěna účinná a efektivní komunikace, měly by příslušné orgány a orgán ESMA pro podání žádosti o informace, potvrzení přijetí žádosti o poskytnutí informací a odpověď na žádost o poskytnutí informací používat určené komunikační kanály, včetně určených kontaktních osob a standardizovaných formulářů.

                     (2)

                     Informace, které jsou příslušné orgány povinny podle čl. 47 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1011 poskytovat, zahrnují informace potřebné pro to, aby orgán ESMA mohl zřídit a spravovat veřejný registr podle čl. 36 odst. 1 uvedeného nařízení, zejména informace uvedené v písmenech a), c) a d) uvedeného článku, jakož i veškeré následné změny těchto informací. Příslušné orgány a orgán ESMA by měly být požádány, aby se dohodly na technických specifikacích pro poskytování uvedených informací na internetových stránkách orgánu ESMA, aby bylo zajištěno správné a bezpečné předávání těchto informací.

                     (3)

                     Informace, které jsou příslušné orgány povinny poskytovat orgánu ESMA podle nařízení (EU) 2016/1011, mohou obsahovat osobní údaje a jiné citlivé informace, které nejsou veřejně dostupné. Je proto důležité, aby se poskytování informací řídilo vhodnými zárukami a pravidly pro zachování důvěrnosti.

                     (4)

                     Příslušným orgánům a orgánu ESMA by měl být poskytnut dostatek času na to, aby zavedly postupy pro poskytování informací podle tohoto nařízení. Toto nařízení by se proto mělo začít používat dva měsíce poté, co vstoupí v platnost.

                     (5)

                     Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem předloženého Komisi orgánem ESMA.

                     (6)

                     V souvislosti s návrhem prováděcích technických norem, z něhož toto nařízení vychází, orgán ESMA nevedl otevřené veřejné konzultace ani neprovedl analýzu potenciálních souvisejících nákladů a přínosů, jelikož dospěl k závěru, že by to bylo nepřiměřené vzhledem k rozsahu a dopadu těchto norem, neboť ty se přímo týkají pouze příslušných vnitrostátních orgánů členských států, a nikoli účastníků trhu.

                     (7)

                     Orgán ESMA požádal o stanovisko skupinu subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízenou podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2),

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Oznámení orgánu ESMA pro registr orgánu ESMA

               1.   Aby orgán ESMA mohl zřídit a spravovat veřejný registr podle čl. 36 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011, oznamují veřejné orgány orgánu ESMA informace uvedené v písmenech a), c) a d) uvedeného článku, jakož i veškeré změny těchto informací, do pěti pracovních dnů od příslušného rozhodnutí.

               2.   Příslušným rozhodnutím se rozumí jakékoliv z následujících rozhodnutí příslušného orgánu, na jehož základě vzniká povinnost podle nařízení (EU) 2016/1011 oznámit orgánu ESMA příslušné informace či změny:

                           a)

                           rozhodnutí o povolení k činnosti nebo registraci administrátora podle čl. 34 odst. 6 písm. a) nebo b) nařízení (EU) 2016/1011;

                           b)

                           rozhodnutí o odebrání či pozastavení povolení k činnosti nebo zrušení či pozastavení registrace administrátora podle čl. 35 odst. 1 uvedeného nařízení;

                           c)

                           rozhodnutí o uznání administrátora nacházejícího se ve třetí zemi podle čl. 32 odst. 5 uvedeného nařízení;

                           d)

                           rozhodnutí o pozastavení či zrušení takového uznání podle čl. 32 odst. 8 uvedeného nařízení;

                           e)

                           rozhodnutí o schválení přejímání referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot podle čl. 33 odst. 3 uvedeného nařízení;

                           f)

                           rozhodnutí požádat o ukončení přejímání referenční hodnoty nebo skupiny příbuzných referenčních hodnot podle čl. 33 odst. 6 uvedeného nařízení.

                     Veškeré informace nebo změny informací uvedené v odstavci 1 se orgánu ESMA předávají prostřednictvím komunikačního kanálu orgánu ESMA zajišťujícího zachování úplnosti, integrity a důvěrnosti informací během předávání.

               3.   Příslušné orgány a orgán ESMA se dohodnou na informační technologii pro poskytování informací na internetových stránkách orgánu ESMA prostřednictvím komunikačního kanálu orgánu ESMA.

            Článek 2
            Oznámení orgánu ESMA o referenčních hodnotách poskytovaných uznanými administrátory
            Veškerá oznámení orgánu ESMA podle čl. 32 odst. 6 nařízení (EU) 2016/1011 se podávají elektronickými prostředky, jež jsou schopny zajistit úplnost, integritu a důvěrnost příslušných údajů během celého procesu předávání.

            Článek 3
            Žádosti o poskytnutí informací

               1.   Veškeré žádosti orgánu ESMA o poskytnutí informací příslušným orgánem podle čl. 47 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1011 jiných než informací, na něž se vztahují články 1 a 2 tohoto nařízení, se podávají s použitím formuláře stanoveného v příloze I tohoto nařízení.

               2.   Příslušný orgán, od kterého se žádá poskytnutí informací podle čl. 47 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1011 („dožádaný orgán“), potvrdí přijetí žádosti do sedmi dnů od jejího obdržení s použitím formuláře stanoveného v příloze II tohoto nařízení.

            Článek 4
            Odpověď na žádost o poskytnutí informací

               1.   Dožádaný orgán poskytne orgánu ESMA požadované informace s použitím formuláře stanoveného v příloze III tohoto nařízení. Dožádaný orgán učiní veškeré přiměřené kroky v rámci svých pravomocí, aby získal a poskytl požadované informace. Pokud dožádaný orgán nemůže poskytnout informace do odhadovaného data odpovědi uvedeného v jeho potvrzení o přijetí žádosti o informace, neprodleně tuto skutečnost oznámí orgánu ESMA a poskytne nové odhadované datum odpovědi společně s důvody, proč je prodloužení potřebné.

               2.   Dožádaný orgán v případě potřeby konzultuje orgán ESMA ve věci případných upřesnění ohledně typu požadovaných informací a četnosti případných potřebných aktualizací.

            Článek 5
            Způsob předávání informací
            Veškeré žádosti o poskytnutí informací, potvrzení o přijetí žádosti a odpovědi na žádost o poskytnutí informací podle článků 3 a 4 musí splňovat tato pravidla:

                        a)

                        musí mít písemnou formu;

                        b)

                        musí být zaslány poštou nebo faxem nebo elektronickými prostředky, jež jsou schopny zajistit úplnost, integritu a důvěrnost informací během celého procesu předávání;

                        c)

                        musí být adresovány:

                                    i)

                                    v případě žádosti zasílané příslušnému orgánu kontaktní osobě určené příslušným orgánem podle článku 7;

                                    ii)

                                    v případě potvrzení o přijetí nebo odpovědi odesílané orgánu ESMA kontaktnímu místu určenému orgánem ESMA v jeho žádosti o poskytnutí informací.

            Článek 6
            Důvěrnost

               1.   Příslušné orgány zachovávají důvěrnost ohledně skutečnosti, že byla podána žádost o poskytnutí informací podle čl. 47 odst. 2 nařízení (EU) 2016/1011, obsahu žádosti a jakékoli skutečnosti, jež se objeví během plnění žádosti, zejména veškerých konzultací mezi orgánem ESMA a příslušným orgánem v souvislosti s žádostí.

               2.   Příslušný orgán však může takové skutečnosti sdílet, pokud s tím souhlasí orgán ESMA, nebo pokud je to nutné pro účely soudního řízení.

            Článek 7
            Kontaktní osoby
            Každý příslušný orgán určí pro účely tohoto nařízení kontaktní osobu a sdělí jméno a kontaktní údaje kontaktní osoby orgánu ESMA do 30 dnů od vstupu tohoto nařízení v platnost. Jakékoli následné změny v určení nebo kontaktních údajích kontaktní osoby se neprodleně oznámí orgánu ESMA.

            Článek 8
            Vstup v platnost a použitelnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 29. října 2018.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 8. srpna 2018.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 171, 29.6.2016, s. 1.

            (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

            PŘÍLOHA I

               Formulář žádosti o poskytnutí informací

            ŽÁDOST O POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                        Číslo jednací: …
                        Datum: …

                           Obecné informace

                        ŽÁDAJÍCÍ SUBJEKT:
                        Členský stát (v příslušném případě):
                        Žádající orgán:
                        Sídlo:
                        (Kontaktní údaje určené kontaktní osoby podle článku 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105.)
                        Jméno:
                        Telefonní číslo:
                        E-mail:
                        DOŽADOVANÝ SUBJEKT:
                        Členský stát (v příslušném případě):
                        Dožádaný orgán:
                        Sídlo:
                        (Kontaktní údaje určené kontaktní osoby podle článku 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105.)
                        Jméno:
                        Telefonní číslo:
                        E-mail:
                        Vážená paní/Vážený pane [doplňte příslušné jméno],
                        v souladu s článkem 3 prováděcího nařízení (EU) 2018/1105, kterým se stanoví prováděcí technické normy [pokud jde o postupy a formuláře pro výměnu informací] žádáme o poskytnutí informací týkajících se níže uvedené záležitosti (uvedených záležitostí).
                        Byli bychom Vám vděčni za poskytnutí výše zmíněných informací do [doplňte orientační datum pro odpověď], nebo, pokud to není možné, za sdělení, kdy předpokládáte, že budete schopni požadované informace poskytnout.

                           Důvody žádosti o poskytnutí informací

                        …
                        …
                        …
                        [uveďte ustanovení nařízení (EU) 2016/1011, podle nichž je žádající orgán oprávněn zabývat se danou záležitostí]
                        Žádost se týká informací o …
                        …
                        …
                        [uveďte popis předmětu žádosti, dotčenou oblast dohledu nad referenční hodnotou a účel, za kterým jsou informace požadovány]
                        Na základě …
                        [uveďte podrobnosti k případné předchozí žádosti, aby ji bylo možné identifikovat]
                        Informace obsažené v této žádosti jsou důvěrné podle článku 5 prováděcího nařízení Komise 2018/1105.
                        S úctou
                        [podpis]

            PŘÍLOHA II

               Formulář potvrzení přijetí žádosti o poskytnutí informací

            POTVRZENÍ O PŘIJETÍ ŽÁDOSTI O POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                        Číslo jednací: …
                        Datum: …
                        ŽÁDAJÍCÍ SUBJEKT:
                        Členský stát (v příslušném případě):
                        Dožádaný orgán:
                        Sídlo:
                        (Kontaktní údaje určené kontaktní osoby podle článku 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105)
                        Jméno:
                        Telefonní číslo:
                        E-mail:
                        DOŽADOVANÝ SUBJEKT:
                        Členský stát (v příslušném případě):
                        Žádající orgán:
                        Sídlo:
                        (kontaktní údaje určené kontaktní osoby podle článku 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105)
                        Jméno:
                        Telefonní číslo:
                        E-mail:
                        Vážená paní/Vážený pane [doplňte příslušné jméno],
                        v souladu s článkem 4 prováděcího nařízení (EU) 2018/1105, kterým se stanoví prováděcí technické normy [pokud jde o postupy a formuláře pro výměnu informací], potvrzujeme přijetí Vaší žádosti o poskytnutí informací s číslem jednacím [vložte číslo jednací žádosti]
                        Předpokládané datum odpovědi (je-li možné je v této fázi odhadnout): …
                        S úctou
                        [podpis]

            PŘÍLOHA III

               Formulář odpovědi na žádost o poskytnutí informací

            ODPOVĚĎ NA ŽÁDOST O POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                        Číslo jednací: …
                        Datum: …

                           Obecné informace

                        ŽÁDAJÍCÍ SUBJEKT:
                        Členský stát (v příslušném případě):
                        Dožádaný orgán:
                        Sídlo:
                        (Kontaktní údaje určené kontaktní osoby podle článku 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105)
                        Jméno:
                        Telefonní číslo:
                        E-mail:
                        DOŽADOVANÝ SUBJEKT:
                        Členský stát (v příslušném případě):
                        Žádající orgán:
                        Sídlo:
                        (Kontaktní údaje určené kontaktní osoby podle článku 7 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105)
                        Jméno:
                        Telefonní číslo:
                        E-mail:
                        Vážená paní/Vážený pane [doplňte příslušné jméno],
                        v souladu s článkem 4 prováděcího nařízení (EU) 2018/1105, kterým se stanoví prováděcí technické normy [pokud jde o postupy a formuláře pro výměnu informací], jsme zpracovali Vaši žádost ze dne [dd. mm. rrrr] s číslem jednacím [vložte číslo jednací žádosti].

                           Požadované informace

                        …
                        …
                        …
                        Poskytnuté informace jsou důvěrné a [vložte název žádajícího orgánu] se zpřístupňují podle [doplnit ustanovení příslušných odvětvových právních předpisů] a na základě skutečnosti, že bude zachována jejich důvěrnost v souladu s článkem 5 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1105. [Doplňte název žádajícího orgánu] musí dodržet požadavky článku 5 prováděcího nařízení (EU) 2018/1105 týkající se omezení souvisejících s důvěrnou povahou informací a přípustného použití těchto informací.
                        S úctou
                        [podpis]


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1106 ze dne 8. srpna 2018, kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o vzory prohlášení o shodě, která zveřejňují a zachovávají administrátoři referenčních hodnot se značným významem a referenčních hodnot bez značného významu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 (Text s významem pro EHP.)

text:
                  9.8.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 202/9

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1106
         ze dne 8. srpna 2018,
         kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o vzory prohlášení o shodě, která zveřejňují a zachovávají administrátoři referenčních hodnot se značným významem a referenčních hodnot bez značného významu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1011 ze dne 8. června 2016 o indexech, které jsou používány jako referenční hodnoty ve finančních nástrojích a finančních smlouvách nebo k měření výkonnosti investičních fondů, a o změně směrnic 2008/48/ES a 2014/17/EU a nařízení (EU) č. 596/2014 (1), a zejména na čl. 25 odst. 8 třetí pododstavec a čl. 26 odst. 5 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Ustanovení čl. 25 odst. 7 nařízení (EU) 2016/1011 ukládá administrátorům referenčních hodnot se značným významem, kteří se rozhodnou nedodržovat jeden nebo více zvláštních požadavků uvedeného nařízení, povinnost zveřejňovat a zachovávat prohlášení o shodě, v němž jsou uvedeny důvody, proč uvedené požadavky nedodržují. Ustanovení čl. 26 odst. 3 uvedeného nařízení ukládá obdobnou povinnost administrátorům referenčních hodnot bez značného významu, avšak ohledně širší řady požadavků.

                     (2)

                     Prohlášení o shodě by mělo komukoli, kdo je čte, umožnit jasně identifikovat, která ustanovení nařízení (EU) 2016/1011 se administrátor referenční hodnoty rozhodl neuplatňovat, a z jakých důvodů administrátor považuje za vhodné uvedená ustanovení neuplatňovat.

                     (3)

                     Podle ustanovení čl. 25 odst. 7 a čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 musí prohlášení o shodě jasně uvádět, proč administrátor považuje za vhodné předmětná ustanovení nedodržovat. Ve vzoru prohlášení by proto mělo být požadováno zvláštní vysvětlení pro každé jednotlivé ustanovení, které administrátor neuplatňuje.

                     (4)

                     Volitelné výjimky pro referenční hodnoty se značným významem podle čl. 25 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011 jsou podmnožinou možných výjimek pro referenční hodnoty bez značného významu podle čl. 26 odst. 1 téhož nařízení. Aby byla zajištěna soudržnost mezi oběma prováděcími technickými normami potřebnými pro uvedené výjimky podle čl. 25 odst. 8 a čl. 26 odst. 5 a aby se předešlo případné zbytečné administrativní zátěži pro administrátory referenčních hodnot, je žádoucí stanovit tyto prováděcí technické normy v jediném nařízení.

                     (5)

                     Administrátoři mohou použít pro skupinu příbuzných referenčních hodnot jediné prohlášení o shodě za předpokladu, že umožní jasně identifikovat, která ustanovení se administrátor rozhodl neuplatňovat, u každé jednotlivé referenční hodnoty, na kterou se prohlášení o shodě vztahuje. Jediné prohlášení o shodě by se nemělo vztahovat současně na referenční hodnoty se značným významem i na referenční hodnoty bez značného významu. Pokud skupina příbuzných referenčních hodnot zahrnuje jak referenční hodnoty se značným významem, tak referenční hodnoty bez značného významu, měla by být vypracována alespoň dvě prohlášení o shodě.

                     (6)

                     Administrátorům by měl být poskytnut dostatek času k zajištění souladu s požadavky tohoto nařízení. Toto nařízení by se proto mělo začít používat dva měsíce poté, co vstoupí v platnost.

                     (7)

                     Toto nařízení vychází z návrhů prováděcích technických norem, které Komisi předložil Evropský orgán pro cenné papíry a trhy.

                     (8)

                     Evropský orgán pro cenné papíry a trhy vedl o návrzích regulačních technických norem, z nichž toto nařízení vychází, otevřené veřejné konzultace, analyzoval potenciální související náklady a přínosy a vyžádal si stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené podle článku 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2),

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Vzory prohlášení o shodě

               1.   Vzor prohlášení o shodě podle čl. 25 odst. 7 nařízení (EU) 2016/1011 je uveden v příloze I tohoto nařízení.

               2.   Vzor prohlášení o shodě podle čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011 je uveden v příloze II tohoto nařízení.

            Článek 2
            Vstup v platnost
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 29. října 2018.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 8. srpna 2018.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 171, 29.6.2016, s. 1.

            (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy), o změně rozhodnutí č. 716/2009/ES a o zrušení rozhodnutí Komise 2009/77/ES (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

            PŘÍLOHA I

               Vzor prohlášení o shodě podle čl. 25 odst. 7 nařízení (EU) 2016/1011

                        Bod

                        Textové pole

                        A.   Obecné informace

                                    1.

                                    Datum vytvoření tohoto dokumentu a případně jeho poslední aktualizace

                                    1.

                                    Vytvořeno: [dd/mm/rr]

                                    Poslední aktualizace: [dd/mm/rr]

                                    2.

                                    Jméno/název administrátora

                                    2.

                                    [jak je uvedeno v „registru administrátorů a referenčních hodnot“ zveřejněného orgánem ESMA]

                                    3.

                                    Příslušný vnitrostátní orgán

                                    3.

                                    [příslušný orgán, který administrátorovi vydal povolení k činnosti nebo ho zaregistroval podle čl. 34 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1011]

                           V následujícím oddíle:

                                    —

                                       je uvedena (jsou uvedeny) referenční hodnota (referenční hodnoty) se značným významem, na niž (na něž) se ustanovení neuplatňují,

                                    —

                                       jsou uvedena ustanovení, která se administrátor rozhodl neuplatňovat, a

                                    —

                                       je u každého z uvedených ustanovení vysvětleno, proč je vhodné, aby je administrátor nedodržoval.

                           Pokud se tento dokument vztahuje na více než jednu referenční hodnotu se značným významem, které administrátor poskytuje, musí být vyplněn samostatný oddíl pro každý soubor referenčních hodnot, u nichž:

                                    —

                                       jsou ustanovení, která se administrátor rozhodl neuplatňovat, pro všechny referenční hodnoty stejná, a

                                    —

                                       jsou vysvětlení, proč je vhodné, aby administrátor příslušné ustanovení nedodržoval, pro všechny tyto referenční hodnoty u každého ustanovení stejná.

                        B.
                              [Vložte jméno/název administrátora, jak jsou uvedeny v oddíle A bodu 2] se rozhodl/-a/-o pro následující referenční hodnotu (hodnoty) se značným významem neuplatňovat níže uvedená ustanovení nařízení (EU) 2016/1011

                                    1.

                                    Referenční hodnota (hodnoty), na něž se ustanovení neuplatňují

                                    1.

                                    [doplňte název referenční hodnoty nebo jednotlivých příslušných referenčních hodnot, včetně jejich mezinárodního identifikačního čísla (ISIN), případně jakéhokoli jiného dostupného identifikátoru, není-li ISIN k dispozici]

                                    2.

                                    Údaj o tom, kde je zveřejněno prohlášení o referenční hodnotě týkající se příslušné referenční hodnoty nebo každé z příslušných referenčních hodnot

                                    2.

                                    [např. odkaz na internetové stránky]

                                    3.

                                                i)

                                                ustanovení nařízení (EU) 2016/1011, které (která) se nepoužije (nepoužijí)

                                                ii)

                                                u každého ustanovení, důvody, proč je vhodné, aby administrátor příslušné ustanovení nedodržoval

                                    3 i)

                                    [u každého ustanovení uveďte číslo článku, odstavce, případně další části nižší úrovně členění nařízení (EU) 2016/1011 a úplné znění tohoto ustanovení]

                                    3 ii)

                                    [u každého ustanovení uveďte konkrétní, podrobné a jasné vysvětlení, proč je vhodné, aby administrátor toto ustanovení nedodržoval, s přihlédnutím k povaze a dopadu předmětné referenční hodnoty (předmětných referenčních hodnot) a k velikosti administrátora.]

            PŘÍLOHA II

               Vzor prohlášení o shodě podle čl. 26 odst. 3 nařízení (EU) 2016/1011

                        Bod

                        Textové pole

                        A.   Obecné informace

                                    1.

                                    Datum vytvoření tohoto dokumentu a případně jeho poslední aktualizace

                                    1.

                                    Vytvořeno: [dd/mm/rr]

                                    Poslední aktualizace: [dd/mm/rr]

                                    2.

                                    Jméno/název administrátora

                                    2.

                                    [jak je uvedeno v „registru administrátorů a referenčních hodnot“ zveřejněného orgánem ESMA]

                           V následujícím oddíle:

                                    —

                                       je uvedena (jsou uvedeny) referenční hodnota (referenční hodnoty) bez značného významu, na niž (na něž) se ustanovení neuplatňují,

                                    —

                                       jsou uvedena ustanovení, která se administrátor rozhodl neuplatňovat, a

                                    —

                                       je u každého z uvedených ustanovení vysvětleno, proč je vhodné, aby je administrátor nedodržoval.

                           Pokud se tento dokument vztahuje na skupinu příbuzných referenčních hodnot bez značného významu, které administrátor poskytuje, musí být vyplněn samostatný oddíl pro každý soubor referenčních hodnot, u nichž:

                                    —

                                       jsou ustanovení, která se administrátor rozhodl neuplatňovat, pro všechny tyto referenční hodnoty stejná, a

                                    —

                                       jsou vysvětlení, proč je vhodné, aby administrátor příslušné ustanovení nedodržoval, pro všechny tyto referenční hodnoty u každého ustanovení stejná.

                        B.
                              [Vložte jméno/název administrátora, jak jsou uvedeny v oddíle A bodu 2] se rozhodl/-a/-o pro následující referenční hodnotu (hodnoty) bez značného významu neuplatňovat níže uvedená ustanovení nařízení (EU) 2016/1011

                                    1.

                                    Referenční hodnota (hodnoty), na něž se ustanovení neuplatňují

                                    1.

                                    [doplňte název referenční hodnoty nebo jednotlivých příslušných referenčních hodnot, včetně jejich mezinárodního identifikačního čísla (ISIN), případně jakéhokoli jiného dostupného identifikátoru, není-li ISIN k dispozici]

                                    2.

                                                i)

                                                ustanovení nařízení (EU) 2016/1011, které (která) se nepoužije (nepoužijí)

                                                ii)

                                                u každého ustanovení důvody, proč je vhodné, aby administrátor příslušné ustanovení nedodržoval

                                    2 i)

                                    [u každého ustanovení uveďte číslo článku, odstavce, případně další části nižší úrovně členění nařízení (EU) 2016/1011 a úplné znění tohoto ustanovení]

                                    2 ii)

                                    [u každého ustanovení uveďte konkrétní, podrobné a jasné vysvětlení, proč je vhodné, aby administrátor toto ustanovení nedodržoval.]


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1206 ze dne 28. srpna 2018 o otevření a způsobu správy celních kvót Unie pro skopové a kozí maso a zpracované skopové maso pocházející z Islandu

text:
                  29.8.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 219/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1206
         ze dne 28. srpna 2018
         o otevření a způsobu správy celních kvót Unie pro skopové a kozí maso a zpracované skopové maso pocházející z Islandu
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013 ze dne 9. října 2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (1), a zejména na čl. 58 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Na základě článku 19 Dohody o Evropském hospodářském prostoru byla uzavřena Dohoda ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Islandem o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty (2) (dále jen „dohoda“). Dohoda byla schválena jménem Unie rozhodnutím Rady (EU) 2017/1913 (3).

                     (2)

                     Komise za účelem provádění přílohy V dohody přijala prováděcí nařízení (EU) 2018/562 (4), kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011 (5). Touto změnou se zvýšila množství již existujících bezcelních kvót pro skopové a kozí maso čísel 0204 a 0210 pocházející z Islandu a dále byla otevřena roční bezcelní kvóta Unie pro zpracované skopové maso podpoložky 1602 90.

                     (3)

                     Množství celních kvót skopového a kozího masa, které jsou spravovány podle prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011, jsou vyjádřena v tunách ekvivalentu hmotnosti jatečně upravených těl, přičemž v dohodě se stanoví množství celních kvót pro zboží pocházející z Islandu, která se mají vyjádřit v tunách produktů. Proto je vhodné, aby se množství celních kvót Unie stanovených v dohodě vyjádřila v tunách produktů namísto v ekvivalentu hmotnosti jatečně upravených těl tím, že se jejich správa stanoví v samostatném nařízení.

                     (4)

                     Kromě toho je nezbytné stanovit správu celní kvóty pro zboží čísel 0204 a 0210 v rámci nového pořadového čísla celních kvót a zavést ustanovení týkající se přechodu na nové pořadové číslo celních kvót. Odstranění celních kvót odpovídajících produktům pocházejícím z Islandu z prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011 je stanoveno v prováděcím nařízení Komise (EU) 2018/1128 (6).

                     (5)

                     V dohodě se uvádí, že celní kvóty stanovené v její příloze V se použijí ročně, a stanoví se postupné zvyšování objemů celních kvót v letech následujících po jejím vstupu v platnost. V příloze V dohody se stanoví, že v prvním roce platnosti se množství vypočítají na poměrném základě. Vzhledem k tomu, že dohoda je použitelná od 1. května 2018, měla by se v souladu s přílohou V dohody stanovit množství vypočítaná na poměrném základě pro rok 2018, jakož i roční množství pro následující roky.

                     (6)

                     Celní kvóty by měla Komise spravovat chronologicky podle data přijetí celních prohlášení k propuštění do volného oběhu v souladu s pravidly pro správu celních kvót stanovenými prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/2447 (7).

                     (7)

                     V dohodě se stanoví, že na produkty, na něž se vztahují celní kvóty, se mají použít ustanovení protokolu č. 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem, ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru ES-Island č. 2/2005 (8) o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce.

                     (8)

                     Aby se toto nařízení časově shodovalo s datem použitelnosti prováděcího nařízení (EU) 2018/1128, kterým se stanoví odstranění celních kvót stanovených pro produkty pocházející z Islandu z prováděcího nařízení (EU) č. 1354/2011, mělo by se použít od 1. září 2018.

                     (9)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Pro skopové a kozí maso a pro zpracované skopové maso pocházející Islandu se otevírají celní kvóty Unie podle přílohy.

            Článek 2
            Celní kvóty stanovené v příloze jsou spravovány v souladu s články 49 až 54 prováděcího nařízení (EU) 2015/2447.

            Článek 3
            Aby mohlo být zboží uvedené v příloze dováženo v rámci celních kvót stanovených v tomto nařízení, musí obdobně splňovat pravidla původu a další ustanovení protokolu č. 3 k Dohodě mezi Evropským hospodářským společenstvím a Islandem, ve znění rozhodnutí Smíšeného výboru ES-Island č. 2/2005 o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce.

            Článek 4
            Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se ode dne 1. září 2018.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 28. srpna 2018.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 269, 10.10.2013, s. 1.

            (2)  Úř. věst. L 274, 24.10.2017, s. 58.

            (3)  Rozhodnutí Rady (EU) 2017/1913 ze dne 9. října 2017 o uzavření Dohody ve formě výměny dopisů mezi Evropskou unií a Islandem o dodatečných obchodních preferencích pro zemědělské produkty (Úř. věst. L 274, 24.10.2017, s. 57).

            (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/562 ze dne 9. dubna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (Úř. věst. L 94, 12.4.2018, s. 4).

            (5)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1354/2011 ze dne 20. prosince 2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (Úř. věst. L 338, 21.12.2011, s. 36).

            (6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1128 ze dne 9. srpna 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) č. 1354/2011, kterým se otevírají roční celní kvóty Unie pro ovce, kozy, skopové a kozí maso (Úř. věst. L 205, 14.8.2018, s. 1).

            (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie (Úř. věst. L 343, 29.12.2015, s. 58).

            (8)  Rozhodnutí Smíšeného Výboru ES-Island č. 2/2005 ze dne 22. prosince 2005, kterým se mění protokol č. 3 o definici pojmu původní produkty a o metodách správní spolupráce k dohodě (Úř. věst. L 131, 18.5.2006, s. 1).

            PŘÍLOHA
            Aniž jsou dotčena pravidla pro výklad kombinované nomenklatury, považuje se popis produktů pouze za orientační a působnost preferenčního režimu se v rámci této přílohy určuje zněním kódů KN platných ke dni přijetí tohoto nařízení. Je-li před kódem KN uvedeno „ex“, určuje se působnost preferenčního zacházení současně zněním kódu KN a odpovídajícím popisem.

                        Pořadové číslo

                        Kód KN

                        Dělení TARIC

                        Popis produktů

                        Kvótové období

                        Objem kvóty (v tunách čisté hmotnosti, není-li uvedeno jinak)

                        Celní sazba v rámci kvóty (%)

                        09.0833

                        0204

                        Skopové maso

                        Od 1.9.2018 do 31.12.2018

                        [2 117  (*1)]

                        0

                        0210 99 21
                        0210 99 29

                        Od 1.1.2019 do 31.12.2019

                        2 783

                        ex 0210 99 85

                        10

                        Pro každý kalendářní rok od 1.1.2020

                        3 050

                        09.2118

                        1602 90 91

                        Zpracované skopové maso

                        Od 1.9.2018 do 31.12.2018

                        67

                        0

                        Od 1.1.2019 do 31.12.2019

                        233

                        Pro každý kalendářní rok od 1.1.2020

                        300

               (*1)  V případě prohlášení s datem přijetí v období od 1.1.2018 do 31.8.2018 se objem této kvóty pro rok 2018 sníží o částky použité v rámci celních kvót s pořadovými čísly 09.2119, 09.2120 a 09.0790.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1543 ze dne 15. října 2018 o povolení přípravku Pediococcus pentosaceus DSM 32291 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat (Text s významem pro EHP.)

text:
                  16.10.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 259/22

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1543
         ze dne 15. října 2018
         o povolení přípravku Pediococcus pentosaceus DSM 32291 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 ze dne 22. září 2003 o doplňkových látkách používaných ve výživě zvířat (1), a zejména na čl. 9 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení (ES) č. 1831/2003 stanoví povolení doplňkových látek používaných ve výživě zvířat a důvody a postupy, na jejichž základě se povolení uděluje.

                     (2)

                     V souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 1831/2003 byla podána žádost o povolení přípravku Pediococcus pentosaceus DSM 32291. Tato žádost byla podána spolu s údaji a dokumenty požadovanými podle čl. 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 1831/2003.

                     (3)

                     Žádost se týká povolení přípravku Pediococcus pentosaceus DSM 32291 jako doplňkové látky pro všechny druhy zvířat se zařazením do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“.

                     (4)

                     Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) ve svém stanovisku ze dne 21. února 2018 (2) dospěl k závěru, že za navržených podmínek užití nemá přípravek Pediococcus pentosaceus DSM 32291 nepříznivý účinek na zdraví zvířat, lidské zdraví nebo na životní prostředí. Úřad rovněž dospěl k závěru, že dotčený přípravek má potenciál zlepšit výrobu siláže z materiálů, které lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi. Zvláštní požadavky na monitorování po uvedení na trh nepovažuje úřad za nutné. Úřad také ověřil zprávu o metodě analýzy této doplňkové látky přidané do krmiv, kterou předložila referenční laboratoř zřízená nařízením (ES) č. 1831/2003.

                     (5)

                     Posouzení přípravku Pediococcus pentosaceus DSM 32291 prokazuje, že podmínky pro povolení stanovené v článku 5 nařízení (ES) č. 1831/2003 jsou splněny. Proto by používání uvedeného přípravku mělo být povoleno podle přílohy tohoto nařízení.

                     (6)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Přípravek uvedený v příloze, náležející do kategorie doplňkových látek „technologické doplňkové látky“ a funkční skupiny „doplňkové látky k silážování“, se povoluje jako doplňková látka ve výživě zvířat podle podmínek stanovených v uvedené příloze.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 15. října 2018.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 268, 18.10.2003, s. 29.

            (2)  EFSA Journal 2018; 16(3):5202.

            PŘÍLOHA

                        Identifikační číslo doplňkové látky

                        Doplňková látka

                        Složení, chemický vzorec, popis, analytická metoda

                        Druh nebo kategorie zvířat

                        Maximální stáří

                        Minimální obsah

                        Maximální obsah

                        Jiná ustanovení

                        Konec platnosti povolení

                        CFU doplňkové látky/kg čerstvého materiálu

                           Technologické doplňkové látky: doplňkové látky k silážování

                        1k21015

                           Pediococcus pentosaceus DSM 32291

                           Složení doplňkové látky

                        Přípravek Pediococcus pentosaceus DSM 32291 s obsahem nejméně 8 × 1010 CFU/g doplňkové látky.

                           Charakteristika účinné látky

                        Vitální buňky Pediococcus pentosaceus DSM 32291.

                           Analytická metoda
                            (1)

                        Stanovení počtu mikroorganismů v doplňkové látce: metoda kultivace na agaru MRS (EN 15786).
                        Identifikace doplňkové látky: gelová elektroforéza s pulzním polem (PFGE).

                        Všechny druhy zvířat

                        —

                        —

                        —

                                    1.

                                    V návodu pro použití doplňkové látky a premixu musí být uvedeny podmínky skladování.

                                    2.

                                    Minimální obsah Pediococcus pentosaceus DSM 32291, pokud není použit v kombinaci s jinými mikroorganismy jako doplňkovými látkami k silážování: 5 × 107 CFU/kg čerstvého materiálu, který lze silážovat snadno nebo s mírnými obtížemi (2).

                                    3.

                                    Pro uživatele doplňkové látky a premixů musí provozovatelé krmivářských podniků stanovit provozní postupy a organizační opatření, která budou řešit případná rizika vyplývající z jejich použití. Pokud uvedená rizika nelze těmito postupy a opatřeními vyloučit nebo snížit na minimum, musí se doplňková látka a premixy používat s osobními ochrannými prostředky, včetně ochrany dýchacích cest.

                        5.11.2028

               (1)  Podrobné informace o analytických metodách lze získat na internetové stránce referenční laboratoře: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

               (2)  Krmiva, která lze silážovat snadno: > 3 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Krmiva, která lze silážovat s mírnými obtížemi: 1,5 %–3,0 % rozpustných uhlohydrátů v čerstvém materiálu. Nařízení Komise (ES) č. 429/2008 ze dne 25. dubna 2008 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003, pokud jde o vypracování a podávání žádostí a vyhodnocování a povolování doplňkových látek (Úř. věst. L 133, 22.5.2008, s. 1).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1661 ze dne 7. listopadu 2018, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem

text:
                  8.11.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 278/16

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1661
         ze dne 7. listopadu 2018,
         kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1210/2003 ze dne 7. července 2003 o některých zvláštních omezeních hospodářských a finančních vztahů s Irákem a o zrušení nařízení (ES) č. 2465/96 (1), a zejména na čl. 11 písm. b) uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 uvádí seznam státních orgánů, podniků a institucí, jakož i fyzických a právnických osob, orgánů a subjektů předchozí irácké vlády, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, které se ke dni 22. května 2003 nacházely mimo území Iráku, podle uvedeného nařízení.

                     (2)

                     Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 2. listopadu 2018 rozhodl, že ze seznamu osob nebo subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů, se odstraní jedna položka.

                     (3)

                     Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha III nařízení (ES) č. 1210/2003 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 7. listopadu 2018.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

                  vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

            (1)  Úř. věst. L 169, 8.7.2003, s. 6.

            PŘÍLOHA
            V příloze III nařízení (ES) č. 1210/2003 se zrušuje tato položka:

                           „76.

                           MAYSAN SUGAR STATE ENTERPRISE. Adresy: a) P.O. Box 9, Amara, Maysan, Iraq; b) P.O. Box 3028, Maysan, Iraq.“