title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2237 ze dne 12. prosince 2016 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               13.12.2016

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 337/13

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2016/2237
   ze dne 12. prosince 2016
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 12. prosince 2016.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel

            Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  106,0

                  TN

                  123,9

                  TR

                  109,6

                  ZZ

                  113,2

                  0707 00 05

                  MA

                  77,0

                  TR

                  166,4

                  ZZ

                  121,7

                  0709 93 10

                  MA

                  144,0

                  TR

                  161,6

                  ZZ

                  152,8

                  0805 10 20

                  TR

                  66,3

                  ZA

                  27,9

                  ZZ

                  47,1

                  0805 20 10

                  MA

                  68,8

                  ZZ

                  68,8

                  0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90

                  IL

                  112,8

                  JM

                  112,0

                  TR

                  81,5

                  ZZ

                  102,1

                  0805 50 10

                  TR

                  86,1

                  ZZ

                  86,1

                  0808 10 80

                  US

                  97,3

                  ZA

                  36,6

                  ZZ

                  67,0

                  0808 30 90

                  CN

                  89,2

                  ZZ

                  89,2

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 594/2014 ze dne 3. června 2014 , kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát oznámení podle čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání  Text s významem pro EHP

text:
               4.6.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 165/44

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 594/2014
   ze dne 3. června 2014,
   kterým se stanoví prováděcí technické normy, pokud jde o formát oznámení podle čl. 17 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 o evropských fondech sociálního podnikání
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 346/2013 ze dne 17. dubna 2013 o evropských fondech sociálního podnikání (1), a zejména na čl. 17 odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Ustanovení čl. 17 odst. 1 nařízení (EU) č. 346/2013 požaduje, aby příslušný orgán domovského členského státu evropského fondu sociálního podnikání (EuSEF) hostitelským členským státům a Evropskému orgánu pro cenné papíry a trhy (ESMA, dále jen „orgán pro cenné papíry a trhy“) oznámil události související s pověřením správců kvalifikovaných fondů sociálního podnikání. Ustanovení čl. 22 odst. 3 tohoto nařízení dále příslušnému orgánu domovského členského státu ukládá, aby informoval příslušné orgány hostitelských členských států o zrušení registrace správce EuSEF.

               (2)

               S přihlédnutím ke skutečnosti, že orgán pro cenné papíry a trhy dosud nevyvinul specializovaný počítačový nástroj pro podávání těchto oznámení, je používání e-mailu nejvhodnějším formátem pro tento typ oznámení mezi příslušnými orgány a orgánem pro cenné papíry a trhy. Orgán pro cenné papíry a trhy by měl proto vytvořit seznam příslušných e-mailových adres a poskytnout jej všem příslušným orgánům.

               (3)

               Toto nařízení vychází z návrhu prováděcích technických norem předložených Komisi orgánem pro cenné papíry a trhy.

               (4)

               Vzhledem k omezenému rozsahu a dopadu formátu pro oznámení a s přihlédnutím k tomu, že specifický formulář, který byl vytvořen, smějí používat pouze příslušné orgány, neprovedl orgán pro cenné papíry a trhy veřejné konzultace týkající se zavedení tohoto formátu oznámení. Orgán pro cenné papíry a trhy si vyžádal stanovisko skupiny subjektů působících v oblasti cenných papírů a trhů zřízené v souladu s článkem 37 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 (2),

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Předmět
   Tímto nařízením se určuje formát pro oznámení mezi příslušnými orgány a Evropským orgánem pro cenné papíry a trhy, pokud jde o informace v oblasti dohledu týkající se událostí podle čl. 17 odst. 1 a čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) č. 346/2013.
   Článek 2
   Formát oznámení
   Příslušný orgán domovského členského státu evropského fondu sociálního podnikání informuje e-mailem příslušné orgány hostitelských členských států a orgán pro cenné papíry a trhy o událostech uvedených v čl. 17 odst. 1 a čl. 22 odst. 3 nařízení (EU) č. 346/2013, a to vyplněním formuláře stanoveného v příloze tohoto nařízení.
   Článek 3
   Seznam e-mailových adres
   Každý příslušný orgán oznámí orgánu pro cenné papíry a trhy příslušnou e-mailovou adresu pro oznamování informací v oblasti dohledu.
   Orgán pro cenné papíry a trhy oznámí všem příslušným orgánům seznam příslušných e-mailových adres, včetně příslušné e-mailové adresy orgánu pro cenné papíry a trhy.
   Článek 4
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 3. června 2014.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 115, 25.4.2013, s. 18.

      (2)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 ze dne 24. listopadu 2010 o zřízení Evropského orgánu dohledu (Evropského orgánu pro cenné papíry a trhy) (Úř. věst. L 331, 15.12.2010, s. 84).

      PŘÍLOHA
      Oznámení o registraci správce evropského fondu sociálního podnikání (EuSEF) nebo aktualizace již oznámených informací


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 254/2012 ze dne 22. března 2012 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               23.3.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 84/26

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 254/2012
   ze dne 22. března 2012
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. března 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  CR

                  52,7

                  IL

                  188,6

                  JO

                  64,0

                  MA

                  45,8

                  TN

                  68,9

                  TR

                  90,6

                  ZZ

                  85,1

                  0707 00 05

                  JO

                  107,2

                  TR

                  206,0

                  ZZ

                  156,6

                  0709 91 00

                  EG

                  79,1

                  ZZ

                  79,1

                  0709 93 10

                  JO

                  225,1

                  MA

                  59,1

                  TR

                  128,8

                  ZZ

                  137,7

                  0805 10 20

                  BR

                  35,0

                  EG

                  47,2

                  IL

                  80,8

                  MA

                  51,2

                  TN

                  58,4

                  TR

                  67,2

                  ZZ

                  56,6

                  0805 50 10

                  EG

                  43,8

                  TR

                  46,7

                  ZZ

                  45,3

                  0808 10 80

                  AR

                  89,5

                  BR

                  86,3

                  CA

                  125,0

                  CL

                  90,8

                  CN

                  112,4

                  MK

                  31,8

                  US

                  159,9

                  UY

                  74,9

                  ZA

                  119,9

                  ZZ

                  98,9

                  0808 30 90

                  AR

                  92,2

                  CL

                  112,3

                  CN

                  63,0

                  ZA

                  92,7

                  ZZ

                  90,1

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 791/2011 ze dne 3. srpna 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky

text:
               9.8.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 204/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 791/2011
   ze dne 3. srpna 2011
   o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 9 odst. 4 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Prozatímní opatření

               (1)

               Nařízením (EU) č. 138/2011 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) Komise uložila prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky (ČLR).

               (2)

               Řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který dne 6. dubna 2010 podaly společnosti Saint-Gobain Vertex spol. s r. o., Tolnatext Fonalfeldolgozó és Műszakiszövetgyártó, „Valmieras stikla šķiedra“ AS a Vitrulan Technical Textiles GmbH (dále jen „žadatelé“) představující podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby některých otevřených síťovin ze skleněných vláken v Unii.

               (3)

               Jak je uvedeno v 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2009 do 31. března 2010 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů význačných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

         2.   Následný postup

               (4)

               Po poskytnutí informací o základních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto o uložení prozatímních antidumpingových opatření (dále jen „poskytnutí prozatímních informací“), se několik zúčastněných stran k těmto prozatímním zjištěním písemně vyjádřilo. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.

               (5)

               Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování veškerých informací, které považovala za nezbytné ke stanovení konečných zjištění. Kromě inspekcí na místě uvedených v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly uskutečněny další inspekce na místě v prostorách těchto společností:

                           Vyvážející výrobce, který požádal o individuální zjišťování:

                                       —

                                       Yuyao Feitian Fiberglass Co. Ltd

                           a obchodník, který je s ním ve spojení:

                                       —

                                       Yuyao Winter International Trade Co. Ltd

                           Dovozce v Unii, který není ve spojení:

                                       —

                                       Vimaplás – Tecidos Técnicos Lda., Portugalsko

               (6)

               Všem stranám byly sděleny základní skutečnosti a úvahy, na nichž bylo založeno doporučení uložit konečné antidumpingové clo na dovoz některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla (dále jen „poskytnutí konečných informací“). Všem stranám byla poskytnuta lhůta, ve které se mohly k poskytnutí konečných informací vyjádřit.

               (7)

               Ústní a písemné připomínky zúčastněných stran byly posouzeny a ve vhodných případech zohledněny.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (8)

               Podle 14. bodu odůvodnění prozatímního nařízení jsou dotčeným výrobkem otevřené síťoviny vyrobené ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2 pocházející z ČLR (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 51 00, ex 7019 59 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.

               (9)

               Po uložení prozatímních opatření další analýza ukázala, že dotčený výrobek nelze zařadit do tří ze čtyř kódů KN uvedených v 8. bodě odůvodnění. Proto by měly být kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 odstraněny z popisu dotčeného výrobku.

               (10)

               Dále se připomíná, jak bylo vysvětleno v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že jeden z vyvážejících výrobců v ČLR požádal o vyjádření, zda kotouče ze skleněných vláken spadají do definice výrobku. Výrobní odvětví Unie dospělo k názoru, že tyto kotouče ze skleněných vláken jsou navazujícími výrobky s odlišnými vlastnostmi, než má dotčený výrobek. Bylo však rozhodnuto shromažďovat další informace od zúčastněných stran, dokud nebude v této záležitosti učiněn konečný závěr.

               (11)

               Po poskytnutí prozatímních informací předložilo výrobní odvětví Unie a Federace evropských výrobců brusiva (FEPA) zastupující uživatele kotoučů ze skleněných vláken důkazy, které prokazují, že ve výrobním procesu je nutné podniknout řadu kroků k přeměně otevřených síťovin ze skleněných vláken na kotouče ze skleněných vláken. Fyzický tvar kotouče je také jiný než tvar dotčeného výrobku, který je obvykle dodáván v rolích (úzkých nebo širokých), a je také obvykle určen k jinému konečnému použití (vyztužování brusných kotoučů). Tyto argumenty sdílí čínský vyvážející výrobce.

               (12)

               Dále se poznamenává, že kotouče ze skleněných vláken nebyly vyráběny nebo prodávány žádným z vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku ani výrobci v Unii.

               (13)

               Jeden výrobce kotoučů ze skleněných vláken v Unii, který se přihlásil po uložení prozatímních opatření, namítal, že by kotouče ze skleněných vláken neměly být vyloučeny z působnosti definice výrobku. Tvrdil, že kotouče ze skleněných vláken nejsou navazujícími výrobky, ale že by mělo být určeno jasné rozhraní mezi dotčeným a navazujícím výrobkem ve fázi, kdy jsou role otevřených síťovin povrchově upravovány. Podle této společnosti je povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných ve stavebním sektoru jiná než povrchová úprava rolí otevřených síťovin používaných později k výrobě kotoučů ze skleněných vláken. V druhém případě jsou role povrstvené fenolovou pryskyřicí. Jinými slovy, chemické vlastnosti rolí otevřených síťovin určených k výrobě kotoučů ze skleněných vláken jsou údajně stejné jako chemické vlastnosti kotoučů ze skleněných vláken. Podle této společnosti uvedené druhy rolí otevřených síťovin nemohou být použity k vyztužování ve stavebnictví, což je hlavním použitím dotčeného výrobku. Společnost proto vznesla námitku, že pokud by měly být kotouče ze skleněných vláken vyloučeny z působnosti definice výrobku, měly by z ní být také vyloučeny role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí.

               (14)

               Jak je vysvětleno v 13. bodě odůvodnění, uvedená společnost se přihlásila až po uložení prozatímních opatření, a tudíž neposkytla na podporu svých tvrzení ověřitelné údaje. Protože ze šetření nebyly k dispozici žádné údaje týkající se různých druhů povrchové úpravy, tvrzení společnosti nemohlo být posouzeno na základě údajů získaných během šetření. Navíc mají různé druhy rolí otevřených síťovin stejné základní fyzikální vlastnosti bez ohledu na povrchovou úpravu, a tudíž by role otevřených síťovin povrstvených fenolovou pryskyřicí neměly být vyloučeny. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

               (15)

               Na základě údajů shromážděných během šetření a důkazů předložených vyvážejícím výrobcem uvedeným v 10. bodě odůvodnění, výrobním odvětvím Unie a federací FEPA v jejich připomínkách k poskytnutí prozatímních informací byla žádost o vyloučení kotoučů ze skleněných vláken z působnosti definice výrobku přijata. Dospělo se tedy k závěru, že kotouče ze skleněných vláken, které jsou navazujícím výrobkem, nemají stejné fyzikální vlastnosti jako otevřené síťoviny a mají odlišné použití, a měly by být tudíž vyloučeny z definice dotčeného výrobku uvedené v prozatímním nařízení. Kotouče ze skleněných vláken se tudíž s konečnou platností z řízení vylučují.

         2.   Obdobný výrobek

               (16)

               Jelikož nebyly k obdobnému výrobku vzneseny žádné další připomínky, potvrzuje se 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         C.   DUMPING

   1.   Zacházení jako v tržním hospodářství

               (17)

               Podle 18. až 32. bodu odůvodnění prozatímního nařízení bylo zpočátku navrženo přiznat zacházení jako v tržním hospodářství dvěma společnostem, ale v pozdější fázi řízení bylo rozhodnuto tento návrh změnit poté, co byla prošetřena tvrzení týkající se statusu dotčených společností pro zacházení jako v tržním hospodářství, která byla shledána správnými.

               (18)

               Jeden z vyvážejících výrobců, u kterého se uplatnil článek 18 základního nařízení, opakoval své již dříve předložené námitky, když byl informován o úmyslu Komise zamítnout mu žádost o zacházení jako v tržním hospodářství. Opět tvrdil, že Komise obdržela staré verze stanov a smlouvy o společném podnikání, které nikdy nenabyly platnosti, a neměly tudíž dopad na výsledky posouzení společnosti pro přiznání zacházení jako v tržním hospodářství.

               (19)

               Jak je uvedeno v 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nemohly tyto námitky odstranit pochyby ohledně pravosti dokumentů a informací, které vyvážející výrobce původně předložil spolu s žádostí o zacházení jako v tržním hospodářství.

               (20)

               Pokud jde o námitku, že uplatnění čl. 18 odst. 1 základního nařízení je v tomto případě nepřiměřené, Komise používá ustanovení uvedeného článku individuálně podle skutkové podstaty věci. V tomto řízení bylo uplatnění uvedeného článku považováno za přiměřené, jak bylo již uvedeno v 26., 27. a 31. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, protože poskytnutím zfalšovaných dokumentů společnost vzbudila pochyby o všech dokumentech, které poskytla.

               (21)

               Druhý vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, ale místo toho mu bylo přiznáno individuální zacházení, vznesl námitky proti důvodům, na jejichž základě Komise změnila své rozhodnutí. Tvrdil, že neexistovaly žádné nové závažné důkazy, které by mohly podstatně zpochybnit původní zjištění a tím opodstatnit zrušení původního rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Argumentoval tím, že nepřesnosti a neúplnosti nalezené v jeho účetní závěrce, o kterých se nezmiňovala zpráva auditora, neměly podstatný dopad na důvěryhodnost jeho účetnictví.

               (22)

               Jak je uvedeno v 30. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tyto námitky nemohly odstranit pochyby o přesnosti a úplnosti údajů, které ve své účetní závěrce předložil.

               (23)

               Uvedený výrobce považuje též závěr šetření a uloženou individuální celní sazbu za nespravedlivé a nepřiměřené, protože společnost během řízení spolupracovala, a přesto jí byla vyměřena nejvyšší celní sazba stejně jako nespolupracujícím společnostem a společnosti, u které byl uplatněn článek 18 základního nařízení. V tomto ohledu se poznamenává, že společnosti byla vyměřena celní sazba, která je výsledkem obvyklé metodiky používané pro společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení.

               (24)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zacházení jako v tržním hospodářství, potvrzují se 18. až 32. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         2.   Individuální zjišťování

               (25)

               Jak je uvedeno v 37. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, skupina společností ve spojení, která nebyla zařazena do vzorku, požádala o individuální zjišťování v souladu s čl. 17 odst. 3 základního nařízení a podala žádost o zacházení jako v tržním hospodářství ve stanovené lhůtě.

               (26)

               Jak je uvedeno v 5. bodě odůvodnění, byla uskutečněna inspekce na místě v prostorách skupiny společností ve spojení a bylo zjištěno, že tyto společnosti nesplnily kritéria č. 1, 2 a 3 stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.

               (27)

               Pokud jde o kritérium č. 1, uvedené dvě společnosti ve spojení neposkytly dostatečné důkazy o příspěvku podílníků k základnímu kapitálu společností. Podílníci převzali společnosti, které byly původně založeny ze státních prostředků, ale sami nezaplatili žádné příspěvky. V rozporu s požadavky stanov se nekonaly také žádné schůze podílníků a nebyly poskytnuty žádné zápisy z těchto schůzí, což vyvolává pochyby o tom, že podílníci činili obchodní rozhodnutí bez zásahů státu. Se zřetelem na výše uvedené se usuzuje, že tyto společnosti nemohly prokázat, že se jejich obchodní rozhodnutí činí bez zásadních zásahů státu.

               (28)

               Pokud jde o kritérium č. 2, šetření ukázalo, že účetnictví uvedených dvou společností ve spojení nebylo prověřeno auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy, protože obsahovalo množství účetních nedostatků a chyb, například zaúčtované/zaplacené daně, opakující se chyby v evidenci splatných dividend a chybějící odpisy, které nebyly uvedeny ve zprávách auditora.

               (29)

               Pokud jde o kritérium č. 3, jedna společnost ve spojení nepředložila dohodu o právu užívat pozemky, v jejím účetnictví chybělo zaúčtování a nebyl předložen žádný doklad o zaplacení. Druhá společnost získala právo užívat pozemky od společnosti, se kterou je ve spojení, zdarma, což nebylo zaúčtováno, a tudíž odepsáno.

               (30)

               Se zřetelem na výše uvedené bylo navrhnuto, aby bylo zacházení jako v tržním hospodářství skupině společností, které žádaly o individuální zjišťování, zamítnuto.

               (31)

               Komise oficiálně sdělila skupině dotčených společností ve spojení v ČLR a žadatelům výsledky zjištění týkající se zacházení jako v tržním hospodářství. Byla jim též dána možnost písemně se vyjádřit a požádat o slyšení, mají-li ke slyšení zvláštní důvody. Po sdělení zjištění týkajících se zacházení jako v tržním hospodářství nebyly obdrženy žádné připomínky.

         3.   Individuální zacházení

               (32)

               Předběžně bylo stanoveno, že jedna společnost ze skupiny vyvážejících výrobců v ČLR, která byla zařazena do vzorku a které bylo zamítnuto zacházení jako v tržním hospodářství, splnila všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení.

               (33)

               Kromě toho, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, vyvážející výrobce, kterému bylo zacházení jako v tržním hospodářství zamítnuto, splňoval podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení, aby mu bylo přiznáno individuální zacházení.

               (34)

               Výrobní odvětví Unie zpochybnilo rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení společnosti, v jejímž případě bylo rozhodnutí o přiznání zacházení jako v tržním hospodářství zvráceno, přičemž tvrdilo, že neúplné účetnictví a nesrovnalosti zpochybňují všechny údaje, které společnost poskytla. Bylo však zjištěno, že nesrovnalosti nalezené v účetnictví neměly vliv na věrohodnost vývozních cen společnosti. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo proto zamítnuto.

               (35)

               Se zřetelem na výše uvedené se tudíž potvrzuje původní závěr, že dva ze tří vyvážejících výrobců, kteří byli zařazeni do vzorku, splňují všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení. Potvrzují se 33. až 36. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se individuálního zacházení.

               (36)

               Kromě toho skupina dvou společností ve spojení, která požádala o individuální zjišťování, také požádala o individuální zacházení, pokud by šetření stanovilo, že nesplňují podmínky k přiznání zacházení jako v tržním hospodářství. Bylo zjištěno, že splňují podmínky čl. 9 odst. 5 základního nařízení nutné k přiznání individuálního zacházení.

               (37)

               Výrobní odvětví Unie rozhodnutí o přiznání individuálního zacházení skupině dvou společností ve spojení také zpochybnilo, přičemž tvrdilo, že pokud byly údaje týkající se těchto společností shledány nedůvěryhodné pro posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, nemohou být tyto údaje považovány za dostatečné k přiznání individuálního zacházení. Tvrzení výrobního odvětví Unie bylo zamítnuto, protože nalezené nesrovnalosti, které se týkaly posouzení s ohledem na přiznání zacházení jako v tržním hospodářství, neměly vliv na možnost uložení individuální celní sazby, a tudíž individuální zacházení mohlo být přiznáno.

         4.   Běžná hodnota

   a)   Výběr srovnatelné země

               (38)

               K výběru srovnatelné země nebyly obdrženy žádné připomínky. Proto se potvrzuje, že Kanada byla vhodnou a přiměřenou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení. Potvrzují se proto 39. až 45. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         b)   Stanovení běžné hodnoty

               (39)

               Připomíná se, že bylo považováno za vhodnější určit běžnou hodnotu početně s ohledem na rozdíly v kvalitě obdobného výrobku vyráběného a prodávaného v Kanadě a dotčeného výrobku z ČLR. Běžná hodnota byla proto početně určena s použitím výrobních nákladů kanadského výrobce a přiměřené částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk na domácím trhu.

               (40)

               Společnosti, kterým bylo přiznáno individuální zacházení, nesouhlasily s výpočtem určené běžné hodnoty a jedna z nich zvláště zpochybňovala, zde byla určena pro daný druh výrobku. Bylo potvrzeno, že běžná hodnota byla určena pro daný druh výrobku na základě údajů obdržených od jediného výrobce dotčeného výrobku ve srovnatelné zemi. Za účelem zachování důvěrnosti byla sdělena běžná hodnota ve formě cenových rozpětí.

               (41)

               Tři strany uvedly, že zveřejněná běžná hodnota neumožnila přiměřené pochopení skutečností a úvah, na jejichž základě bylo dumpingové rozpětí stanoveno. Všechny společnosti požádaly o více podrobností o tom, jak byla běžná hodnota určena, včetně výše různých přizpůsobení, kterým byla běžná hodnota podrobena za účelem zohlednění rozdílů v kvalitě. Bylo však usouzeno, že s ohledem na povinné zachování důvěrnosti údajů byly společnostem poskytnuty všechny informace, které mohly být sděleny.

               (42)

               Toto tvrzení bylo tudíž zamítnuto. Potvrzují se 46. až 49. bod odůvodnění prozatímního nařízení týkající se určení běžné hodnoty.

         c)   Vývozní ceny pro vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení

               (43)

               Jedna ze společností, kterým bylo přiznáno individuální zacházení v prozatímní fázi, požádala o vysvětlení výpočtu nákladů na balení, protože soudila, že sdělené údaje o balení nevykazovaly soudržnou korelaci ani k objemu, ani k hodnotě transakcí. Protože tato společnost neuvedla ve své odpovědi na antidumpingový dotazník žádné náklady na balení, byly náklady na balení vypočítány na základě informací obdržených od zbývajících dvou vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

               (44)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se určení vývozní ceny, potvrzuje se 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

               (45)

               Po poskytnutí konečných zjištění skupina společností ve spojení, které má být přiznáno individuální zacházení, tvrdila, že náklady na provize neměly být zohledněny při výpočtu různých úprav odečítaných od vývozní ceny. Námitka byla přijata, vývozní cena byla odpovídajícím způsobem upravena a v důsledku toho bylo revidováno dumpingové rozpětí této skupiny.

         d)   Srovnání

               (46)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se srovnání běžné hodnoty a vývozních cen ze závodu, potvrzují se 51. a 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.   Dumpingová rozpětí

   a)   Pro spolupracující vyvážející výrobce, kterým bylo přiznáno individuální zacházení

               (47)

               Jeden z dovozců dotčeného výrobku v Unii uvítal uložení prozatímních opatření, protože mohou vrátit dovozní cenu na úroveň, která nepůsobí újmu. Usoudil však, že by rozdíl více než 10 % mezi různými uloženými cly mohl narušit trh. Požádal tudíž o revizi opatření, aby společnost, jíž bylo přiznáno individuální zacházení a na kterou se vztahuje individuální celní sazba, nemohla mít z tohoto rozdílu výhodu. Dovozce tvrdil, že riziko obcházení ze strany vyvážejícího výrobce s nižší individuální celní sazbou se zvýšilo. Nebyly však poskytnuty žádné doplňující informace nebo důkazy, které by podpořily toto tvrzení, a proto nebylo zohledněno.

               (48)

               Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

                           Společnost

                           Konečné dumpingové rozpětí

                           Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           62,9 %

                           Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           48,4 %

                           Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           60,7 %

         b)   Pro všechny ostatní vyvážející výrobce

               (49)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se dumpingových rozpětí, potvrzují se 53. až 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

               (50)

               Na základě toho byla celostátní úroveň dumpingu s konečnou platností stanovena na 62,9 % z ceny CIF na hranice Unie před proclením a potvrzuje se 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         D.   ÚJMA

   1.   Výroba v Unii

               (51)

               Je zřejmé, že výraz „výrobní odvětví Unie“ v 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se vztahuje na všechny výrobce v Unii. Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se výroby v Unii, potvrzuje se 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         2.   Spotřeba v Unii

               (52)

               Jak je vysvětleno v 9. bodě odůvodnění, kódy KN ex 7019 90 91, ex 7019 90 99 a ex 7019 40 00 by měly být odstraněny z popisu dotčeného výrobku. Vyloučení těchto kódů nezměnilo zjištění týkající se spotřeby v Unii, včetně dovozu, která byla založena na číselných údajích obsažených v podnětu, doplněných o ověřené číselné údaje, které dodaly spolupracující společnosti a Eurostat.

               (53)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby v Unii, potvrzují se 61. až 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.   Dovoz z dotčené země

               (54)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se objemu, cen a podílu na trhu dumpingového dovozu z dotčené země, potvrzují se zjištění uvedená v 64. až 66. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.

               (55)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se cenového podbízení, potvrzuje se metodika stanovení cenového podbízení popsaná v 67. a 68. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, včetně úpravy zohledňující kvalitu. Avšak po individuálním zjišťování, které bylo přiznáno po uložení prozatímních opatření jedné skupině vyvážejících výrobců v ČLR, bylo přehodnoceno srovnání cen podobných druhů výrobků. Toto přehodnocení potvrdilo, že cenové podbízení dumpingového dovozu z ČLR během období šetření činilo 30–35 % oproti cenám výrobního odvětví Unie.

         4.   Situace výrobního odvětví Unie

               (56)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se situace výrobního odvětví Unie, potvrzují se 69. až 84. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         5.   Závěr o újmě

               (57)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se závěru o újmě, potvrzují se 85. až 87. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         E.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

   1.   Účinky dumpingového dovozu

               (58)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dumpingového dovozu, potvrzují se 89. až 91. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         2.   Účinky dalších činitelů

               (59)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se účinků dalších činitelů, potvrzují se 92. až 96. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         3.   Závěr o příčinné souvislosti

               (60)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se příčinné souvislosti, potvrzují se 97. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         F.   ZÁJEM UNIE

   1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (61)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu výrobního odvětví Unie, potvrzují se 101. až 103. bod odůvodnění prozatímního nařízení.

         2.   Zájem dovozců

               (62)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se zájmu dovozců, byl vyvozen závěr, že uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku by nebylo proti zájmům dovozců.

         3.   Zájem uživatelů a spotřebitelů

               (63)

               Připomíná se, že v prozatímní fázi šetření žádný z uživatelů nebo spotřebitelských organizací nespolupracoval. Po vyhlášení prozatímního nařízení předložil jeden svaz uživatelů své připomínky. Připomínky se však vztahovaly jen k možnému negativnímu dopadu uložených opatření na kotouče ze skleněných vláken za předpokladu, že by nebyly vyloučeny z působnosti definice výrobku. Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, soudí se, že kotouče ze skleněných vláken by měly být z působnosti definice výrobku vyloučeny. Uložení konečných antidumpingových opatření proto nebude mít negativní dopad na uživatele kotoučů ze skleněných vláken.

               (64)

               Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se zájmu uživatelů a spotřebitelů, byl vyvozen závěr, že by uložení konečných opatření na dovoz dotčeného výrobku nebylo proti jejich zájmům.

         4.   Závěr o zájmu Unie

               (65)

               Na základě výše uvedených skutečností byl učiněn závěr, že neexistují žádné závažné důvody proti uložení konečného antidumpingového cla na dovoz otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z ČLR.

         G.   KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

   1.   Úroveň pro odstranění újmy

               (66)

               Po poskytnutí prozatímních informací jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že neobdržel dostatečně podrobné údaje o výpočtu rozpětí újmy, které se na něj vztahuje, protože údaje týkající se objemů, hodnot a cen výrobního odvětví Unie pro daný druh výrobku nebyly zveřejněny. Tato společnost tvrdila, že jelikož do vzorku byli zařazeni čtyři výrobci v Unii, uvedená informace nemohla být považována za důvěrnou. Je však třeba poznamenat, že některé druhy výrobků prodával během období šetření jen velmi malý počet výrobců v Unii. Bylo proto považováno za obezřetné nezveřejnit ceny, objemy a hodnoty těchto transakcí. K tomu, aby bylo stranám poskytnuto dostatečné objasnění výpočtové metodiky a výsledku výpočtu, není také považováno za nutné sdělovat podrobná čísla pro každý druh výrobku.

               (67)

               Stejný čínský vyvážející výrobce zpochybnil cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy, a zejména skutečnost, že se cílový zisk rovnal váženému průměru zisku výrobního odvětví Unie během období šetření. Dále zpochybnil použití údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku při stanovení cílového zisku místo údajů o výrobním odvětví Unie jako celku. Nakonec zpochybnil úroveň použitého cílového zisku vzhledem k cílovému zisku, který byl použit během jiného nedávného šetření týkajícího se úzce příbuzného výrobního sektoru.

               (68)

               Jak je vysvětleno ve 112. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, cílový zisk odráží průměrný zisk, kterého dosáhlo výrobní odvětví Unie v letech 2006–2007, zatímco vážený průměr zisk během období šetření byl vypočten na základě údajů, které poskytly čtyři společnosti zařazené do vzorku. Kromě toho, jak je vysvětleno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, tento zisk nezohlednil mimořádné výdaje na restrukturalizaci, které byly uvedeny některými výrobci zařazenými do vzorku. Je proto pouhá náhoda, že tato dvě čísla týkající se zisku jsou shodná.

               (69)

               Pokud jde o otázku, které údaje je třeba použít k výpočtu cílového zisku, je třeba poznamenat, že při použití vzorku je úroveň zisku jedním z mikroindikátorů analýzy újmy. Proto je číselná hodnota, která byla stanovena pro vzorek, považována za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie jako celek. Během šetření, kde se používá výběr vzorku, je cílový zisk použitý při výpočtu rozpětí újmy vždy založen na údajích, které poskytly společnosti zařazené do vzorku.

               (70)

               Na závěr je třeba zdůraznit, že pokud jde o odkaz na cílový zisk použitý během jiného antidumpingového šetření, zjištění a závěry z každého šetření jsou založeny na údajích, které poskytly spolupracující společnosti z každého šetření, pro specifický popis výrobku a specifické období. Není tudíž možné stanovit přímou souvislost mezi zjištěními těchto dvou oddělených šetření a dvěma odlišnými obdobími šetření.

               (71)

               Pokud jde o úroveň pro odstranění újmy, bylo v důsledku opravy administrativní chyby ve výpočtu prozatímního rozpětí újmy týkajícího se jednoho vyvážejícího výrobce toto rozpětí následně upraveno směrem nahoru. Tato skutečnost však nemá dopad na úroveň antidumpingového cla této společnosti, protože clo je stanoveno na základě dumpingového rozpětí.

               (72)

               Dále je třeba poznamenat, že v důsledku přiznání individuálního zacházení další skupině čínských vyvážejících výrobců, jak bylo vysvětleno v 32. bodě odůvodnění, pro ně bylo vypočteno individuální rozpětí újmy.

               (73)

               Jako důsledek revizí uvedených v 71. bodě odůvodnění byly rovněž revidovány vážené průměrné rozpětí újmy pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a zbytkové rozpětí újmy pro nespolupracující výrobce.

               (74)

               Na základě toho konečná rozpětí újmy vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Unie před proclením činí:

                           Společnost

                           Konečné rozpětí újmy

                           Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           69,1 %

                           Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           77,4 %

                           Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           87,6 %

                           Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku

                           72,1 %

                           Zbytkové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

                           87,6 %

         2.   Konečná opatření

               (75)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že je třeba v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení uložit konečná antidumpingová opatření ohledně dovozu dotčeného výrobku, a to na úrovni, která odpovídá nižší z hodnot dumpingového rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. V souladu s tímto pravidlem je třeba stanovit všechny celní sazby na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí.

               (76)

               Navrhované sazby antidumpingového cla jsou následující:

                           Společnost

                           Rozpětí pro odstranění újmy

                           Dumpingové rozpětí

                           Sazba antidumpingového cla

                           Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

                           69,1 %

                           62,9 %

                           62,9 %

                           Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

                           77,4 %

                           48,4 %

                           48,4 %

                           Yuayo Feitian Fiberglass Co., Ltd

                           87,6 %

                           60,7 %

                           60,7 %

                           Vážený průměr na základě vzorku pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku

                           72,1 %

                           57,7 %

                           57,7 %

                           Zbytkové procento pro nespolupracující vyvážející výrobce a Ningbo Weishan Duo Bao Building Materials Co., Ltd

                           87,6 %

                           62,9 %

                           62,9 %

               (77)

               Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z Čínské lidové republiky a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

               (78)

               S veškerými žádostmi o použití antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti (například po změně názvu subjektu nebo po vzniku nového výrobního nebo prodejního subjektu) je třeba se neprodleně obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné informace, zejména pak informace o jakékoli změně činností společnosti souvisejících s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které jsou spojeny například se změnou názvu nebo se změnou výrobního či prodejního subjektu. Nařízení bude v případě potřeby odpovídajícím způsobem změněno aktualizací seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.

               (79)

               Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných antidumpingových cel. Stranám byla poskytnuta lhůta, ve které mohly k poskytnutí konečných informací zaujmout stanovisko. Vyjádření stran byla řádně přezkoumána a zjištění byla v případě potřeby odpovídajícím způsobem upravena.

               (80)

               Skupina dvou společností ve spojení, které požádaly o individuální zjišťování a bylo jim přiznáno individuální zacházení, vyjádřila svůj záměr nabídnout závazek. Skupina však neposlala žádnou nabídku závazku ve stanovené lhůtě uvedené v čl. 8 odst. 2 základního nařízení, a proto na to nemohl být brán zřetel.

               (81)

               Aby bylo zajištěno rovné zacházení pro případné nové vývozce a spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, které jsou uvedeny v příloze tohoto nařízení, mělo by být stanoveno, že se vážené průměrné clo uložené spolupracujícím společnostem použije pro případné nové vývozce, kteří by jinak měli nárok na přezkum podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení, jelikož uvedený článek se nepoužije, pokud byl použit výběr vzorku.

         3.   Konečný výběr prozatímních cel

               (82)

               Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné v podobě prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, a to v rozsahu uložených konečných cel. Jelikož jsou kotouče ze skleněných vláken nyní vyloučeny z působnosti definice výrobku (viz 15. bod odůvodnění), částky prozatímně zajištěné z dovozu kotoučů ze skleněných vláken by měly být uvolněny. Pokud jsou konečná cla nižší než cla prozatímní, uvolní se částky, které byly prozatímně zajištěny nad rámec konečné sazby antidumpingových cel,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz otevřených síťovin vyrobených ze skleněných vláken o velikosti buňky větší než 1,8 mm na délku i na šířku a o plošné hmotnosti větší než 35 g/m2, kromě kotoučů ze skleněných vláken, v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00 (kódy TARIC 7019510010 a 7019590010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Společnost

               Clo (%)

               Doplňkový kód TARIC

               Yuyao Mingda Fiberglass Co., Ltd

               62,9

               B006

               Grand Composite Co., Ltd a její společnost ve spojení Ningbo Grand Fiberglass Co., Ltd

               48,4

               B007

               Yuyao Feitian Fiberglass Co., Ltd

               60,7

               B122

               Společnosti uvedené v příloze I

               57,7

               B008

               Všechny ostatní společnosti

               62,9

               B999

         3.   Uplatnění celních sazeb stanovených pro jednotlivé společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která musí splňovat požadavky stanovené v příloze II, celním orgánům členských států. V případě nepředložení takové faktury se použije celní sazba použitelná na všechny ostatní společnosti.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   1.   Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu kotoučů ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se na žádost uvolní.
   2.   Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (EU) č. 138/2011 z dovozu některých otevřených síťovin ze skleněných vláken pocházejících z Čínské lidové republiky se vybírají s konečnou platností, pokud jde o výrobky v současnosti kódů KN ex 7019 51 00 a ex 7019 59 00. Zajištěné částky, které převyšují konečné sazby antidumpingového cla, se uvolňují, včetně částek, které byly případně zajištěny v případě výrobků v současnosti kódů KN ex 7019 40 00, ex 7019 90 91 a ex 7019 90 99.
   Článek 3
   Pokud případný nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

               —

               nevyvážel do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1 během období šetření (od 1. dubna 2009 do 30. března 2010),

               —

               není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v Čínské lidové republice, na něž se vztahují opatření uložená tímto nařízením,

               —

               skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, na kterém jsou založena příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie,

         může Rada na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem změnit prostou většinou čl. 1 odst. 2 přidáním nového vyvážejícího výrobce ke spolupracujícím společnostem, které nebyly zařazeny do vzorku, a na něž se tedy vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 57,7 %.
   Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 3. srpna 2011.

            Za Radu

            předseda

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 43, 17.2.2011, s. 9.

      (3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/090, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgie.

      PŘÍLOHA I

         ČÍNŠTÍ SPOLUPRACUJÍCÍ VYVÁŽEJÍCÍ VÝROBCI NEZAŘAZENÍ DO VZORKU (DOPLŇKOVÝ KÓD TARIC B008)

                  Jiangxi Dahua Fiberglass Group Co., Ltd

                  Lanxi Jialu Fiberglass Net Industry Co., Ltd

                  Cixi Oulong Fiberglass Co., Ltd

                  Jiangsu Tianyu Fibre Co., Ltd

                  Jia Xin Jinwei Fiber Glass Products Co., Ltd

                  Jiangsu Jiuding New Material Co., Ltd

                  Changshu Jiangnan Glass Fiber Co., Ltd

                  Shandong Shenghao Fiber Glass Co., Ltd

                  Yuyao Yuanda Fiberglass Mesh Co., Ltd

                  Ningbo Kingsun Imp & Exp Co., Ltd

                  Ningbo Integrated Plasticizing Co., Ltd

                  Nankang Luobian Glass Fibre Co., Ltd

                  Changshu Dongyu Insulated Compound Materials Co., Ltd

      PŘÍLOHA II
      Na platné obchodní faktuře uvedené v čl. 1 odst. 3 musí být uvedeno prohlášení podepsané řádným zaměstnancem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v této formě:

                  1.

                  Jméno a funkce řádného zaměstnance subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

                  2.

                  Toto prohlášení:
                  „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že (objem) otevřených síťovin ze skleněných vláken prodaných na vývoz do Evropské unie, jichž se týká tato faktura, bylo vyrobeno (název a sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené na této faktuře jsou úplné a správné.
                  Datum a podpis“


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 433/2014 ze dne 28. dubna 2014 , kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny

text:
               29.4.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 126/48

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 433/2014
   ze dne 28. dubna 2014,
   kterým se provádí nařízení (EU) č. 269/2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   o ohledem na nařízení Rady (EU) č. 269/2014 ze dne 17. března 2014 o omezujících opatřeních vzhledem k činnostem narušujícím nebo ohrožujícím územní celistvost, svrchovanost a nezávislost Ukrajiny (1), a zejména na čl. 14 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 17. března 2014 přijala Rada nařízení (EU) č. 269/2014.

               (2)

               Vzhledem k závažnosti situace se Rada domnívá, že by na seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů, na něž se vztahují omezující opatření, obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 296/2014 měly být zařazeny další osoby.

               (3)

               Příloha I nařízení (EU) č. 269/2014 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Na seznam obsažený v příloze I nařízení (EU) č. 269/2014 se doplňují osoby uvedené v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. dubna 2014.

            Za Radu

            Předseda

         D. KOURKOULAS

      (1)  Úř. věst. L 78, 17.3.2014, s. 6.

      PŘÍLOHA

         Seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů podle článku 1

                  Jméno

                  Identifikační údaje

                  Odůvodnění

                  Datum zařazení na seznam

                  1.

                  Dmitry Nikolayevich KOZAK

                  narozen dne 7.11.1958; Kirovohrad, Ukrajinská SSR

                  Místopředseda vlády; odpovědný za dohled nad začleněním anektované Autonomní republiky Krym do Ruské federace.

                  29.4.2014

                  2.

                  Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV

                  narozen dne 15.9.1949; Moskva

                  Zplnomocněný zástupce prezidenta Ruské federace pro takzvaný „Krymský federální okruh“; nestálý člen Rady bezpečnosti Ruské federace; odpovědný za provádění ústavních pravomocí ruské hlavy státu na území anektované Autonomní republiky Krym.

                  29.4.2014

                  3.

                  Oleg Genrikhovich SAVELYEV

                  narozen 27.10.1965; Leningrad

                  Ministr pro záležitosti Krymu; odpovědný za začlenění anektované Autonomní republiky Krym do Ruské federace.

                  29.4.2014

                  4.

                  Sergei Ivanovich MENYAILO

                  narozen 22.8.1960 Alagir, Severoostinská autonomní SSR, RSFSR

                  Úřadující gubernátor anektovaného ukrajinského města Sevastopolu.

                  29.4.2014

                  5.

                  Olga Fedorovna KOVATIDI

                  narozena 7.5.1962; Simferopol, Ukrajinská SSR

                  Členka Rady federace Ruska za anektovanou Autonomní republiku Krym.

                  29.4.2014

                  6.

                  Ludmila Ivanovna SHVETSOVA

                  narozena 24.9.1949; Alma-Ata, SSSR

                  Místopředkyně Státní dumy, Jednotné Rusko; odpovědná za zahájení vypracování legislativy pro začlenění anektované Autonomní republiky Krym do Ruské federace.

                  29.4.2014

                  7.

                  Sergei Ivanovich NEVEROV

                  narozen 21.12.1961; Tashtagol, SSSR

                  Místopředseda Státní dumy, Jednotné Rusko; odpovědný za zahájení vypracování legislativy pro začlenění anektované Autonomní republiky Krym do Ruské federace.

                  29.4.2014

                  8.

                  Igor Dmitrievich SERGUN

                  narozen 28.3.1957

                  Ředitel GRU (hlavní zpravodajská služba), zástupce náčelníka generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace, generálporučík; odpovědný za činnost členů GRU na východě Ukrajiny.

                  29.4.2014

                  9.

                  Valery Vasilevich GERASIMOV

                  narozen 8.9.1955; Kazaň

                  Náčelník generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace, první náměstek ministra obrany Ruské federace, armádní generál; odpovědný za masivní rozmístění ruských vojenských jednotek u hranic s Ukrajinou a za to, že nezabránil vyhrocení situace.

                  29.4.2014

                  10.

                  German PROKOPIV

                  Aktivní vůdce „Luganské gardy“; účastnil se obsazení budovy oblastní kanceláře bezpečnostní služby v Luhansku, natočil video z obsazené budovy určené prezidentu Putinovi a Rusku; úzká vazba na „Armádu jihovýchodu“.

                  29.4.2014

                  11.

                  Valeriy BOLOTOV

                  Jeden z vůdců separatistické skupiny „Armáda jihovýchodu“, která obsadila budovu bezpečnostní služby v Luhanské oblasti; důstojník ve výslužbě; před obsazením budovy měl on a jeho další komplici zbraně, které byly zjevně nezákonně dodány z Ruska a místními zločineckými skupinami.

                  29.4.2014

                  12.

                  Andriy PURGIN

                  Vůdčí představitel „Doněcké republiky“, aktivní účastník a organizátor separatistických akcí, koordinátor akcí takzvaných „ruských turistů“ v Doněcku; spoluzakladatel občanské iniciativy Donbasu pro euroasijskou unii.

                  29.4.2014

                  13.

                  Denys PUSHYLIN

                  místo narození: Makiivka

                  Jeden z vůdců Doněcké lidové republiky; účastnil se obsazení a okupace sídla oblastní správy; aktivní mluvčí separatistů.

                  29.4.2014

                  14.

                  Tsyplakov Sergey GENNADEVICH

                  Jeden z vůdčích představitelů ideologicky radikální organizace Lidové milice Donbasu; účastnil se obsazení řady státních budov v Doněcké oblasti.

                  29.4.2014

                  15.

                  Igor STRELKOV (Ihor Strielkov)

                  Identifikován jako člen hlavní zpravodajské služby (GRU) generálního štábu ozbrojených sil Ruské federace; byl zapojen do událostí ve Slovjansku; je spolupracovníkem Sergeje Aksionova, samozvaného předsedy vlády Krymu, pro bezpečnostní otázky.

                  29.4.2014


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1175/2012 ze dne 7. prosince 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Sale Marino di Trapani (CHZO))

text:
               11.12.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 337/20

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1175/2012
   ze dne 7. prosince 2012
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Sale Marino di Trapani (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Sale Marino di Trapani“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. prosince 2012.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (2)  Úř. věst. C 99, 3.4.2012, s. 18.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

         Třída 1.8   Ostatní produkty přílohy I Smlouvy

      ITÁLIE
      Sale Marino di Trapani (CHZO)


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1168/2013 ze dne 7. listopadu 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (CHOP))

text:
               20.11.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 310/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1168/2013
   ze dne 7. listopadu 2013
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Sal de Tavira“/„Flor de Sal de Tavira“ předložená Portugalskem byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 7. listopadu 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 132, 9.5.2013, s. 22.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

         Třída 1.8.   Ostatní produkty přílohy I Smlouvy (koření atd.)

      PORTUGALSKO
      Sal de Tavira/Flor de Sal de Tavira (CHOP)