title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 1030/2010 ze dne 17. listopadu 2010 o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               17.11.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 300/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 1030/2010
   ze dne 17. listopadu 2010
   o uložení konečného antidumpingového cla na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Čínské lidové republiky na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí (dále jen „Komise“) po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   ŘÍZENÍ

   1.   Platná opatření

               (1)

               Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 1467/2004 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých polyethylentereftalátů (PET) pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Výše uloženého cla dosahovala 22,9 % odpovídajících 184 EUR/t u dovozu z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčená země“ nebo „ČLR“).

               (2)

               Po přezkumu pro „nového vývozce“ podle čl. 11 odst. 4 základního nařízení Rada nařízení (ES) č. 1467/2004 změnila nařízením (ES) č. 2167/2005 (3).

         2.   Žádost o přezkum

               (3)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 13. května 2009 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal výbor Polyethylene Terephthalate Committee of Plastics Europe (Výbor pro polyethylentereftaláty při Plastics Europe) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby PET v Unii.

               (4)

               Žádost o přezkum před pozbytím platnosti vycházela z předpokladu, že pozbytí platnosti opatření by pravděpodobně mělo za následek přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

               (5)

               Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti. Dne 18. srpna 2009 proto Komise oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení (5) (dále jen „oznámení o zahájení“).

         3.   Paralelní řízení

               (6)

               Je třeba uvést, že dne 3. září 2009 Komise rovněž oznámila zahájení antidumpingového řízení (6) podle článku 5 základního nařízení a antisubvenčního řízení (7) podle článku 10 nařízení Rady (ES) č. 597/2009 ze dne 11. června 2009 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (8), v souvislosti s dovozem některých PET pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů.

               (7)

               Nařízením (EU) č. 857/2010 vyhlášeným dne 29. září 2010 (9) Rada uložila konečné vyrovnávací clo na dovoz některých polyethylentereftalátů pocházejících z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Ve stejné době Komise zastavila antidumpingové řízení (10).

         4.   Šetření

   4.1   Období šetření

               (8)

               Šetření pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. července 2008 do 30. června 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2006 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         4.2   Strany dotčené šetřením

               (9)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žádající výrobce, ostatní známé výrobce v Unii, dovozce/obchodníky, uživatele, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a jejich sdružení, vyvážející výrobce a zástupce dotčené vyvážející země. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení předložily svá písemná stanoviska a požádaly o slyšení.

               (10)

               Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

               (11)

               Vzhledem k zjevně vysokému počtu výrobců v Unii, vyvážejících výrobců a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude zapotřebí výběr vzorku, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení přezkumu a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení.

               (12)

               Čtrnáct výrobců v Unii poskytlo požadované informace a souhlasilo se zařazením do vzorku. Na základě posouzení informací poskytnutých spolupracujícími výrobci v Unii vybrala Komise vzorek pěti výrobců v Unii, který představuje 65 % prodeje všech spolupracujících výrobců v Unii odběratelům v EU, kteří nejsou ve spojení.

               (13)

               Vzhledem k tomu, že pouze dva vyvážející výrobci z Číny předložili požadované informace, bylo nezbytné vybrat vzorek.

               (14)

               Pouze jeden dovozní zástupce poskytl požadované informace a souhlasil se zařazením do vzorku. Proto nebyl nutný výběr vzorku, pokud jde o dovozce, kteří nejsou ve spojení.

               (15)

               Komise zaslala dotazníky výrobcům v Unii zařazeným do vzorku, vyvážejícím výrobcům a všem uživatelům a dodavatelům, o nichž bylo známo, že se jich přezkum týká, a všem, kdo se přihlásili ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení. Dotazníky byly rovněž zaslány známým výrobcům v USA (dále jen „zamýšlená srovnatelná země“).

               (16)

               Odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku, sedmi uživatelů v Unii, tří dodavatelů surovin a dvou výrobců v USA. Kromě toho sedm spolupracujících výrobců v Unii zaslalo požadované obecné údaje pro účely analýzy újmy. Odpovědi na dotazník však neposkytli vyvážející výrobci z Číny.

               (17)

               V průběhu šetření neměl jeden z pěti výrobců v Unii zařazených do vzorku možnost poskytnout všechny požadované údaje, a proto musel být vzorek zmenšen na čtyři výrobce, představující 47 % prodeje všech spolupracujících výrobců.

               (18)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                              výrobci v Unii

                                       —

                                       Novapet SA, Španělsko,

                                       —

                                       Equipolymers srl, Itálie,

                                       —

                                       UAB Orion Global PET (Indorama), Litva,

                                       —

                                       UAB Neo Group, Litva;

                           b)

                              uživatelé v Unii

                                       —

                                       Puccetti, Itálie;

                           c)

                              výrobci v USA

                                       —

                                       M&G Polymers USA, LLC, USA,

                                       —

                                       StarPet Inc., USA.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (19)

               Dotčený výrobek je stejný jako výrobek, který byl předmětem původního šetření, tj. polyethylentereftalát s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z ČLR.

               (20)

               Přezkumné šetření potvrdilo zjištění původního šetření o tom, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácím trhu jejich země a ve třetích zemích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané výrobním odvětvím v Unii, mají stejné fyzikální i chemické vlastnosti a použití. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

   1.   Předběžné poznámky

               (21)

               Jak je uvedeno výše, nebylo nutné uplatnit výběr vzorku, pokud jde o vyvážející výrobce v ČLR.

               (22)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by skončení platnosti současných opatření vedlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu.

         2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

               (23)

               Vzhledem k tomu, že objem dovozu z ČLR do Unie není významný, není základem pro reprezentativní zjištění dumpingu. Proto nebyl výpočet dumpingu uskutečněn na základě vývozních cen z ČLR a šetření se soustředilo na pravděpodobnost obnovení dumpingu.

         3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (24)

               Vzhledem k tomu, že žádný vyvážející výrobce z ČLR při tomto šetření nespolupracoval, spočívají níže uvedené závěry na údajích dostupných v souladu s článkem 18 základního nařízení, jmenovitě na údajích Eurostatu a údajích obsažených v žádosti o přezkum.

         3.1   Vztah mezi běžnou hodnotou a vývozními cenami při vývozu do třetích zemí

               (25)

               Protože žádný vyvážející výrobce z ČLR nespolupracoval, prodejní ceny na domácím trhu ve třetí zemi s tržním hospodářstvím byly srovnány s vývozními cenami při vývozu z ČLR do třetích zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení.

               (26)

               Vzhledem k tomu, že ČLR je hospodářstvím v procesu transformace a v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutné určit běžnou hodnotu na základě ceny nebo početně zjištěné běžné hodnoty získané v odpovídající třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“) nebo ceny, za niž se prodává výrobek ze srovnatelné země do jiných zemí včetně Unie, nebo v případě, že to není možné, na jakémkoli jiném přiměřeném základě, včetně ceny skutečně zaplacené nebo splatné za obdobný výrobek v Unii, která se v případě nutnosti náležitě upraví tak, aby zahrnovala přiměřené ziskové rozpětí.

               (27)

               V oznámení o zahájení byl vyjádřen záměr použít USA jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely určení běžné hodnoty pro ČLR a zúčastněné strany byly vyzvány, aby se vyjádřily k vhodnosti této volby. Žádná ze stran v tomto ohledu nevyjádřila připomínky ani námitky. USA byly použity jako srovnatelná země v původním šetření. Proto se USA považují za vhodnou srovnatelnou zemi.

               (28)

               V souladu s čl. 2 odst. 7 základního nařízení byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených informací získaných od výrobců ve srovnatelné zemi, tj. na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu USA za typy výrobků, o nichž se zjistilo, že se jejich prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.

               (29)

               Důsledkem toho byla běžná hodnota stanovena jako vážená průměrná prodejní cena na domácím trhu, kterou spolupracující výrobci v USA účtovali odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

               (30)

               Nejprve bylo u každého z obou spolupracujících vyvážejících výrobců z USA stanoveno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku nezávislým odběratelům reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení, tj. zda dosáhl či přesáhl 5 % celkového objemu prodeje dotčeného výrobku vyváženého do Unie. Prodej obou výrobců z USA na domácím trhu byl shledán v průběhu období šetření za dostatečně reprezentativní.

               (31)

               Komise následně zkoumala, zda prodej obdobného výrobku na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto zkoumání proběhlo na základě stanovení podílu ziskového prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu USA v průběhu období přezkumného šetření.

               (32)

               Vzhledem k tomu, že objem ziskového prodeje obdobného výrobku představoval méně než 80 % celkového objemu prodeje obdobného výrobku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr cen ziskového prodeje.

               (33)

               Jak je uvedeno výše, objem dovozu není významný a vyvážející výrobci z ČLR nespolupracují, a proto byla vývozní cena zkoumána na základě údajů dostupných ve vývozní statistice ČLR týkající se množství a hodnoty vývozu z ČLR na její tři nejdůležitější vývozní trhy (Japonsko, Ukrajina, Spojené státy americké), neboť to je nejspolehlivější údaj dostupný v souladu s článkem 18 základního nařízení. Vývoz na tyto trhy představuje přibližně 50 % vývozu výrobku, který je předmětem šetření, z ČLR.

               (34)

               Údaje z vývozní statistiky ČLR ukázaly, že vývozní ceny při vývozu do výše uvedených třetích zemí jsou nižší, než je stanovená běžná hodnota pro ČLR. Šetřením se ve skutečnosti zjistilo, že celkově byl tento cenový rozdíl v období přezkumného šetření v rozpětí mezi 14 % a 38 %. To ukazuje na pravděpodobnost obnovení dumpingu při vývozu do Unie, pokud by opatření byla zrušena.

         3.2   Volné kapacity

               (35)

               Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici další údaje o výrobě a kapacitě, byla analýza provedena v souladu s článkem 18 základního nařízení na základě údajů obsažených v žádosti o přezkum.

               (36)

               Podle dostupných údajů a vzhledem k tomu, že nejsou k dispozici žádné informace svědčící o opaku, vzrostla výrobní kapacita v ČLR za posuzované období o 16 %. Během období přezkumného šetření byla míra využití kapacity přibližně 72 %. Volná kapacita byla proto značná a činila více než 700 000 tun. Aktivováním této volné kapacity by čínská výroba mohla uspokojit až 23 % spotřeby v Unii.

               (37)

               Protože se navíc předpokládá, že výrobní kapacita v ČLR poroste rychleji než domácí poptávka, očekává se, že velká část zvýšené výroby bude určena na vývoz.

         4.   Závěr o pravděpodobnosti obnovení újmy

               (38)

               Vzhledem k tomu, že ceny při vývozu výrobku, který je předmětem šetření, na hlavní vývozní trhy pro ČLR jsou nižší než běžná hodnota stanovená během období přezkumného šetření, a vzhledem k rostoucí volné kapacitě je pravděpodobné, že by se objem vývozu z ČLR do EU zvýšil, pokud by platnost opatření skončila.

               (39)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu, pokud by byla opatření zrušena.

         D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

               (40)

               V průběhu období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek 17 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci, a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (41)

               Z těchto 17 výrobců jich při šetření 12 plně spolupracovalo. Bylo zjištěno, že těchto 12 výrobců představuje podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby obdobného výrobku v Unii. Těchto 12 spolupracujících výrobců proto představuje výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a je tudíž dále označováno jako „výrobní odvětví Unie“. Zbývající výrobci v Unii jsou dále označováni jako „další výrobci v Unii“. Tito další výrobci v Unii podnět aktivně nepodpořili, ale ani ho neodmítli.

               (42)

               Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na následujících dvou úrovních:

                           —

                           makroekonomické prvky (výroba, kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, na základě posouzení podkladů doručených výrobci, kteří vystoupili v souvislosti s výběrem vzorku, a u ostatních výrobců v Unii byl použit odhad založený na údajích z žádosti o přezkum,

                           —

                           analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost získat kapitál a investice) byla provedena pro výrobce v Unii zařazené do vzorku na základě jimi dodaných podkladů.

               (43)

               Je třeba poznamenat, že trh PET v EU je charakterizován poměrně vysokým počtem výrobců, kteří obvykle patří do větších skupin se sídly mimo EU. Trh prochází procesem konsolidace s řadou nedávných případů akvizic a rušení podniků. Například byly od roku 2009 zavřeny výrobní závody PET společnosti Tergal Fibers (Francie), Invista (Německo) a Artenius (Spojené království), zatímco společnost Indorama převzala bývalé závody společnosti Eastman ve Spojeném království a Nizozemsku.

         E.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Spotřeba v Unii

               (44)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemu prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie, údajů o objemu dovozu na trh EU získaných od Eurostatu a – pokud jde o další výrobce v Unii – na základě odhadů založených na žádosti o přezkum.

               (45)

               Spotřeba výrobku, který je předmětem šetření, v Unii vzrostla mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 11 %. Konkrétně zřejmá poptávka vzrostla v roce 2007 o 8 %, mírně se snížila mezi lety 2007 a 2008 (o 2 procentní body) a vzrostla o dalších 5 procentních bodů mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření.

                  Tabulka 1

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Celková spotřeba EU (v tunách)

                           2 709 400

                           2 936 279

                           2 868 775

                           2 996 698

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              108

                              106

                              111

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník, údaje Eurostatu a žádost o přezkum.

         2.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Čínské lidové republiky

               (46)

               Objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku do EU zůstal poměrně nízký a dokonce se během posuzovaného období snížil. V průběhu období přezkumného šetření dosáhl 13 483 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 0,4 %. Ceny dovozu z ČLR zůstaly mezi lety 2006 a 2008 na stejné úrovni a poté se v období přezkumného šetření výrazně snížily na 897 EUR za tunu na úrovni CIF, tj. o 12 procentních bodů vůči cenám v roce 2008.

                  Tabulka 2

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu z ČLR (v tunách)

                           16 425

                           20 159

                           18 001

                           13 483

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              123

                              110

                              82

                           Podíl dovozu z ČLR na trhu

                           0,6 %

                           0,7 %

                           0,6 %

                           0,4 %

                           Cena dovozu (EUR/t)

                           1 011

                           1 008

                           1 020

                           897

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              100

                              101

                              89

                              Zdroj: Eurostat.

         3.   Dovoz z jiných třetích zemí

   a)   Dovoz z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů

               (47)

               Jak je uvedeno výše v 6. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění, antidumpingové a antisubvenční řízení týkající se dovozu PET z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů probíhala zároveň se současným přezkumem.

               (48)

               Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů do EU v posuzovaném období výrazně vzrostl a v období přezkumného šetření dosáhl 304 202 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 10,2 %. Ceny tohoto dovozu byly dokonce nižší než ceny dovozu z ČLR.

                  Tabulka 3

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů (v tunách)

                           55 939

                           67 067

                           218 248

                           304 202

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              120

                              390

                              544

                           Podíl dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů na trhu

                           2,1 %

                           2,3 %

                           7,6 %

                           10,2 %

                           Cena dovozu (EUR/t)

                           1 030

                           1 023

                           1 015

                           882

                              Zdroj: Eurostat.

         b)   Dovoz z Korejské republiky

               (49)

               Korejská republika podléhá antidumpingovému clu od roku 2000. Dvě korejské společnosti podléhají nulovému antidumpingovému clu a šetřením bylo zjištěno, že dovoz z Korejské republiky zůstal na vysoké úrovni a v posuzovaném období výrazně vzrostl. Korejský dovoz se zvýšil o téměř 150 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření a odpovídající podíl na trhu se zvýšil z 3,5 % v roce 2006 na 7,7 % v období přezkumného šetření.

                  Tabulka 4

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu z Jižní Koreje (v tunách)

                           94 023

                           130 994

                           177 341

                           231 107

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              139

                              189

                              246

                           Podíl dovozu z Jižní Koreje na trhu

                           3,5 %

                           4,5 %

                           6,2 %

                           7,7 %

                           Cena dovozu (EUR/t)

                           1 084

                           1 071

                           1 063

                           914

                              Zdroj: Eurostat.

               (50)

               Průměrná cena korejského dovozu se obecně udržela mírně pod úrovní průměrných cen výrobců v Unii. Korejské ceny však byly vyšší než průměrné ceny ČLR.

         c)   Dovoz z jiných třetích zemí, které nejsou uvedeny výše

               (51)

               Objem dovozu dotčeného výrobku z jiných třetích zemí do EU se v posuzovaném období mírně zvýšil a v období přezkumného šetření dosáhl 428 396 tun, což odpovídá podílu na trhu ve výši 14,3 %. Ceny tohoto dovozu jsou poměrně vysoké a jsou vyšší než ceny ČLR a zemí dotčených řízením, které probíhá zároveň, a jsou rovněž vyšší než průměrná úroveň cen výrobního odvětví Unie.

                  Tabulka 5

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu z jiných třetích zemí (v tunách)

                           337 036

                           407 253

                           344 626

                           428 396

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              121

                              102

                              127

                           Podíl dovozu z jiných třetích zemí na trhu

                           12,4 %

                           13,9 %

                           12,0 %

                           14,3 %

                           Cena dovozu (EUR/t)

                           1 159

                           1 127

                           1 135

                           978

                              Zdroj: Eurostat.

               (52)

               Z výše uvedených skutečností je možné vyvodit, že dovoz z jiných třetích zemí neměl negativní vliv na situaci výrobního odvětví Unie.

         4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

               (53)

               Podle čl. 3 odst. 5 základního nařízení byly během posuzovaného období posouzeny všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Unie.

         4.1   Makroekonomické prvky

   a)   Výroba

               (54)

               Výroba v Unii klesla o 4 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Přesněji vzrostla o 5 % v roce 2007 na přibližně 2 570 000 tun, avšak výrazně poklesla o 10 procentních bodů v roce 2008 oproti roku 2007 a mírně vzrostla o 1 procentní bod mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy dosáhla přibližně 2 300 000 tun.

                  Tabulka 6

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Výroba (v tunách)

                           2 439 838

                           2 570 198

                           2 327 169

                           2 338 577

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              105

                              95

                              96

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

         b)   Výrobní kapacita a využití kapacity

               (55)

               Výrobní kapacita výrobců v Unii se v posuzovaném období zvýšila o 15 %. Konkrétně se v roce 2007 zvýšila o 1 % a poté o dalších 5 procentních bodů v roce 2008 a dokonce o dalších 9 procentních bodů v období přezkumného šetření.

                  Tabulka 7

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Výrobní kapacita (v tunách)

                           2 954 089

                           2 971 034

                           3 118 060

                           3 385 738

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              101

                              106

                              115

                           Využití kapacity

                           83 %

                           87 %

                           75 %

                           69 %

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              105

                              90

                              84

                              Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

               (56)

               Míra využití kapacity činila 83 % v roce 2006, v roce 2007 vzrostla na 87 %, avšak v roce 2008 klesla na 75 % a na pouhých 69 % v období přezkumného šetření. Pokles míry využití v roce 2008 a v období přezkumného šetření odráží sníženou výrobu a zvýšenou výrobní kapacitu v tomto období.

         c)   Objem prodeje

               (57)

               Objem prodeje výrobců v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie mírně poklesl v průběhu posuzovaného období. V roce 2007 prodej vzrostl o 5 %, avšak v následujícím roce poklesl mírně pod úroveň roku 2006 a v období přezkumného šetření byl o 3 % nižší než v roce 2006 a činil přibližně 2 100 000 tun. S ohledem na omezený objem zásob vývoj prodeje těsně odráží vývoj výroby.

                  Tabulka 8

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Prodej v EU (v tunách)

                           2 202 265

                           2 318 567

                           2 171 203

                           2 133 787

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              105

                              99

                              97

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

         d)   Podíl na trhu

               (58)

               V průběhu posuzovaného období výrobci v Unii ztratili 10 procentních bodů podílu na trhu, který poklesl z 85 % v roce 2006 na 75 % v období přezkumného šetření. Tato ztráta podílu na trhu odráží skutečnost, že i přes nárůst spotřeby prodej výrobního odvětví Unie poklesl o 3 % v posuzovaném období. Je třeba uvést, že tento klesající trend byl zjištěn též u výrobců v Unii zařazených do vzorku.

                  Tabulka 9

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Podíl výrobců v Unii na trhu

                           84,9 %

                           83,2 %

                           79,8 %

                           75,1 %

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              98

                              94

                              88

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník, žádost o přezkum a Eurostat.

         e)   Růst

               (59)

               Mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření se navzdory nárůstu spotřeby Unie o 11 % snížil objem prodeje výrobců v Unii na trhu Unie o 3 % a podíl výrobců v Unii na trhu poklesl o 10 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobci v Unii nemohli mít prospěch z růstu trhu.

         f)   Zaměstnanost

               (60)

               Míra zaměstnanosti výrobců v Unii vykazuje pokles o 15 % mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Konkrétně počet zaměstnaných osob poklesl výrazně z 2 400 v roce 2006 na 2 100 v roce 2007, tj. o 13 %, a v roce 2008 i v období přezkumného šetření se udržel přibližně na této úrovni. Propad v roce 2007 je odrazem restrukturalizační snahy vyvíjené řadou výrobců v EU.

                  Tabulka 10

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Zaměstnanost (osoby)

                           2 410

                           2 100

                           2 060

                           2 057

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              87

                              85

                              85

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

         g)   Produktivita

               (61)

               Produktivita pracovních sil výrobců v Unii, měřená výstupem (v tunách) na zaměstnance a rok, v průběhu posuzovaného období vzrostla o 12 %. Promítá se v tom skutečnost, že výroba klesala pomalejším tempem než míra zaměstnanosti, a svědčí to o zvýšené účinnosti výrobců v Unii. To je obzvláště zřejmé v roce 2007, kdy výroba vzrostla a míra zaměstnanosti poklesla a produktivita byla o 21 % vyšší než v roce 2006.

                  Tabulka 11

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Produktivita (v tunách na zaměstnance)

                           1 013

                           1 224

                           1 130

                           1 137

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              121

                              112

                              112

                              Zdroj: odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

         h)   Faktory ovlivňující prodejní ceny

               (62)

               Roční průměrné prodejní ceny výrobců v Unii pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se na trhu Unie udržely v letech 2006 až 2008 na stejné úrovni přibližně 1 100 EUR za tunu. V období přezkumného šetření roční průměrná prodejní cena poklesla o 12 % a dosáhla 977 EUR za tunu. Roční průměrná prodejní cena neodráží měsíční ani denní cenové výkyvy PET na evropském (a světovém) trhu, ale je považována za dostačující pro zachycení trendu během posuzovaného období. Prodejní ceny PET zpravidla kopírují cenové trendy hlavních surovin (zejména přečištěné kyseliny tereftalové (PTA) a monoethylenglykolu (MEG)), neboť tyto suroviny představují až 80 % celkových nákladů PET.

                  Tabulka 12

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Jednotková cena pro trh EU (EUR/t)

                           1 110

                           1 105

                           1 111

                           977

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              88

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník a žádost o přezkum.

         i)   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (63)

               Je třeba připomenout, že z důvodů v současnosti velmi nízkého objemu dovozu PET z ČLR nebyl proveden výpočet dumpingu. Jak je však uvedeno v 39. bodě odůvodnění, pravděpodobnost obnovení dumpingu byla stanovena na základě cen při dovozu do třetích zemí a přebytečné kapacity. Pokud jde o překonání účinků dřívějšího dumpingu, je třeba připomenout, že po uložení konečných antidumpingových opatření na dovoz z ČLR výrobní odvětví Unie čelilo subvencovanému dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů, což vedlo k uložení prozatímních vyrovnávacích opatření v červnu 2010 (11). Nebylo tedy zaznamenáno žádné skutečné překonání účinků dřívějšího dumpingu a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává zranitelné vůči poškozujícímu účinku dumpingového dovozu na trhu Unie.

         4.2   Mikroekonomické prvky

   a)   Zásoby

               (64)

               Konečný stav zásob výrobců zařazených do vzorku poklesl mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření o 22 %. Je třeba uvést, že zásoby představují méně než 5 % roční produkce, a že je proto význam tohoto ukazatele pro analýzu újmy omezený.

                  Tabulka 13

                           Vzorek

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Konečný stav zásob (v tunách)

                           61 374

                           57 920

                           46 951

                           47 582

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              94

                              77

                              78

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník.

         b)   Mzdy

               (65)

               Roční mzdové náklady vzrostly o 11 % mezi lety 2006 a 2007, načež v roce 2008 poklesly o 2 procentní body oproti roku 2007 a v období přezkumného šetření o dalších 9 procentních bodů oproti roku 2008, čímž se dostaly na úroveň roku 2006. Roční mzdové náklady se tak celkově udržely na stejné úrovni.

                  Tabulka 14

                           Vzorek

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Roční mzdové náklady (v EUR)

                           27 671 771

                           30 818 299

                           30 077 380

                           27 723 396

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              111

                              109

                              100

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník.

         c)   Ziskovost a návratnost investic

               (66)

               V průběhu posuzovaného období zůstala ziskovost prodeje obdobného výrobku odběratelům, kteří nejsou ve spojení, na trhu Unie výrobci zařazenými do vzorku, vyjádřená procentem z čistého prodeje, stále záporná, a dokonce poklesla z – 6,9 % na – 7,5 %. Přesněji, situace výrobců zařazených do vzorku se z hlediska ziskovosti zlepšila v roce 2007, kdy čisté ztráty představovaly pouze – 1,5 % čistého prodeje, avšak v roce 2008 se výrazně zvýšily na – 9,3 %. V období přezkumného šetření se situace mírně zlepšila.

                  Tabulka 15

                           Vzorek

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Ziskovost EU (v % čistého prodeje)

                           –6,9 %

                           –1,5 %

                           –9,3 %

                           –7,5 %

                              Index (2006 = – 100)

                              – 100

                              –22

                              – 134

                              – 108

                           Návratnost investic (zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)

                           –9,6 %

                           –3,1 %

                           –16,8 %

                           –12,3 %

                              Index (2006 = – 100)

                              – 100

                              –32

                              – 175

                              – 127

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (67)

               Návratnost investic, vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic, v zásadě sledovala uvedený vývoj ziskovosti. Vzrostla z úrovně – 9,6 % v roce 2006 na – 3,1 % v roce 2007. Poté poklesla na – 16,8 % v roce 2008 a opět vzrostla na – 12,3 % v období přezkumného šetření. Celkově zůstala návratnost investic záporná a v průběhu posuzovaného období se zhoršila o 2,7 procentního bodu.

         d)   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

               (68)

               Čistý peněžní tok z provozní činnosti byl v roce 2006 záporný ve výši – 18,5 milionu EUR. V roce 2007 se podstatně zlepšil, když dosáhl kladné hodnoty 19,5 milionu EUR, avšak v roce 2008 se výrazně zhoršil (– 42 miliony EUR), načež se dostal na zápornou hodnotu – 11 milionů EUR v období přezkumného šetření. Peněžní tok se v průběhu posuzovaného období celkově zlepšil, avšak zůstal záporný.

               (69)

               Nebyly zaznamenány žádné známky toho, že by se výrobní odvětví Unie potýkalo s těžkostmi při získávání kapitálu, zejména díky tomu, že někteří výrobci jsou součástí větších skupin.

                  Tabulka 16

                           Vzorek

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Peněžní tok (v EUR)

                           –18 453 130

                           19 478 426

                           –42 321 103

                           –11 038 129

                              Index (2006 = 100)

                              – 100

                              206

                              – 229

                              –60

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník.

         e)   Investice

               (70)

               Roční investice společností zařazených do vzorku výroby obdobného výrobku se snížily mezi lety 2006 a 2007 o 34 %, mezi lety 2007 a 2008 o dalších 59 procentních bodů a poté se v období přezkumného šetření mírně snížily oproti roku 2008. Celkově investice v posuzovaném období poklesly o 96 %. Tento prudký pokles investic lze částečně vysvětlit skutečností, že v letech 2006 a 2007 byly získány nové výrobní linky se záměrem zvýšit kapacitu.

                  Tabulka 17

                           Vzorek

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Čisté investice (v EUR)

                           98 398 284

                           64 607 801

                           6 537 577

                           4 298 208

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              66

                              7

                              4

                              Zdroj: Odpovědi na dotazník.

               (71)

               Nízká úroveň investic v roce 2008 a v období přezkumného šetření je považována za důsledek současné obtížné finanční situace výrobního odvětví Unie.

         5.   Závěr o situaci výrobního odvětví Unie

               (72)

               Z rozboru makroekonomických údajů vyplývá, že výrobci v Unii během posuzovaného období snížili výrobu a prodej. Ačkoli zaznamenaný pokles nebyl dramatický sám o sobě, je třeba na něj nahlížet v souvislostech zvýšené poptávky mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření, která měla za následek pokles podílu výrobců v Unii na trhu o 10 procentních bodů na 75 %.

               (73)

               Relevantní mikroekonomické ukazatele současně ukazují zjevné zhoršení hospodářské situace u výrobců v Unii zařazených do vzorku. Ziskovost a návratnost investic zůstaly záporné a celkově ještě dále poklesly mezi rokem 2006 a obdobím přezkumného šetření. Peněžní tok i přes celkový příznivý vývoj zůstal v období přezkumného šetření rovněž záporný.

               (74)

               S ohledem na výše uvedené skutečnosti se dospělo k závěru, že podstatná újma způsobená výrobnímu odvětví Unie ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení přetrvává, situace uvedeného výrobního odvětví je velmi nestabilní a obtížná a toto odvětví zdaleka nedosahuje výsledků, které by bylo možné očekávat, kdyby účinky újmy zjištěné během původního šetření byly překonány.

         F.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ ÚJMY

   1.   Dopad předpokládaného objemu dovozu a vliv cen v případě zrušení opatření

               (75)

               V souladu se závěrem ve výše uvedeném 38. bodě odůvodnění vyvážející výrobci v ČLR disponují značnými volnými kapacitami a zjevným potenciálem pro zvýšení objemu vývozu na trh Unie.

               (76)

               Vývozní ceny CIF při vývozu PET pocházejícího z ČLR do třetích zemí byly nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného šetření. Je třeba uvést, že rozdíl nebyl značný a vzhledem k tomu, že tento dovoz podléhá smluvní celní sazbě a některým nákladům po dovozu, nemělo by se jednat o cenové podbízení vůči cenám výrobního odvětví Unie, které převládaly v období přezkumného šetření. Je však třeba zdůraznit, že údaje pocházející ze zároveň probíhajícího antisubvenčního řízení uvedeného v 6. bodě odůvodnění ukazují, že ceny výrobního odvětví Unie v období přezkumného řízení byly výrazně stlačeny vlivem subvencovaného dovozu z Íránu, Pákistánu a Spojených arabských emirátů. Skutečnost, že v období přezkumného šetření nedošlo ke skutečnému cenovému podbízení, tedy neznamená, že by v případě pokračování dovozu z ČLR dovozní ceny nezpůsobily újmu.

               (77)

               Srovnání ročních dovozních cen při dovozu z ČLR s cenami, které nepůsobí újmu, ukázalo, že dovoz z ČLR by znamenal podbízení vůči cenám výrobního odvětní Unie (které nepůsobí újmu). Proto v případě neuplatňování antidumpingových cel na dovoz pocházející z ČLR by jakýkoli zvýšený objem pravděpodobně dumpingového dovozu z ČLR vyvolal ještě silnější cenový tlak na výrobní odvětví Unie a způsobil újmu.

               (78)

               Dále vzhledem ke stávajícím volným kapacitám pro PET v ČLR spolu se skutečností, že vývozci z ČLR by se s největší pravděpodobností pokusili o znovunabytí ztracených podílů na trhu, by důsledkem zrušení opatření s největší pravděpodobností byly nižší vývozní ceny. To by zesílilo cenový tlak na situaci výrobního odvětví Unie, které již čelí obtížím a podstatné újmě a mělo by na ně další očekávaný nepříznivý dopad.

               (79)

               Ačkoli účinky dovozu z ČLR na současný nestabilní stav výrobního odvětví Unie byly omezené z důvodu nízké úrovně dovozu během posuzovaného období, tato situace by se s největší pravděpodobností změnila, pokud by byla uložená opatření zrušena. Pokud by totiž stávající opatření byla zrušena a výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno zvýšenému objemu dovozu z ČLR za dumpingové ceny, důsledkem by bylo další zhoršení již nyní nestabilní finanční situace odvětví a další ztráty.

         2.   Závěry týkající se přetrvání/obnovení újmy

               (80)

               Na tomto základě se došlo k závěru, že v případě zrušení opatření vůči ČLR by s největší pravděpodobností přetrvala újma pro výrobní odvětví Unie.

         G.   ZÁJEM UNIE

               (81)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Unie jako celku. Určení zájmu Unie bylo založeno na hodnocení všech dotčených zájmů. Všem zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost, aby předložily svá stanoviska podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

               (82)

               Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není proti zájmu Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.

               (83)

               Na tomto základě se posuzovalo, zda i přes závěry o pravděpodobnosti přetrvávání či obnovení dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že zachování opatření není v tomto konkrétním případě v zájmu Unie.

         1.   Zájem výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii

               (84)

               Zachování antigumpingových opatření uložených na dovoz z dotčené země by umožnilo, aby výrobní odvětví Unie snadněji dosáhlo přiměřené úrovně ziskovosti, neboť tato opatření by zamezila jeho odsunutí z trhu kvůli značnému objemu dumpingového dovozu z ČLR. Skutečně existuje zřejmá pravděpodobnost dumpingu značného objemu působícího újmu, jemuž by výrobní odvětví Unie nemohlo odolávat. Výrobní odvětví Unie by proto nadále mělo užitek ze zachování platných antidumpingových opatření.

               (85)

               Vyvozuje se proto závěr, že by zachování antidumpingových opatření vůči ČLR bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Unie a dalších výrobců v Unii.

         2.   Zájem dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení

               (86)

               Jak je uvedeno výše, pouze jeden dovozní zástupce poskytl informace v rámci výběru vzorku. Tento zástupce se zásadně postavil proti veškerému zachování opatření, přestože neuvedl žádný dovoz z ČLR. Proto se dospělo k závěru, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný podstatný vliv na činnost tohoto zástupce.

               (87)

               Žádný jiný dovozce nedodal relevantní informace. Vzhledem k tomu, že dovoz z jiných zemí, ve kterých v současnosti platí antidumpingová opatření, neustal a že je k dispozici dovoz ze zemí bez antidumpingových opatření (např. Omán, USA, Brazílie), má se za to, že dovozci by mohli nadále využívat alternativní zdroje dodávek.

               (88)

               Vzhledem k tomu, že není prokázáno, že platná opatření dovozce značně postihují, má se za to, že zachování opatření nebude mít žádný zásadní nepříznivý dopad na dovozce v Unii.

         3.   Zájem dodavatelů surovin v Unii

               (89)

               Tři dodavatelé surovin (dva dodavatelé PTA a jeden dodavatel MEG) při šetření spolupracovali a zaslali svou odpověď na dotazník ve stanovené lhůtě. Počet zaměstnanců zaměstnaných v jejich evropských podnicích a podílejících se na výrobě PTA/MEG se pohyboval kolem 700.

               (90)

               Spolupracující výrobci PTA představují přibližně 50 % nákupu PTA výrobců z Unie zařazených do vzorku. Výrobci PTA jsou do značné míry závislí na postavení výrobců PET, kteří jsou jejich hlavními odběrateli. Nízké ceny PET vedou k nižším cenám PTA a nižším rozpětím pro výrobce PTA. Proto by uložení opatření na dumpingový dovoz PET přineslo užitek výrobcům PTA.

               (91)

               Pro spolupracujícího dodavatele MEG představuje MEG méně než 10 % jeho celkového obratu. Pokud jde o MEG, PET není jeho jediným nebo dokonce hlavním možným použitím a výrobci MEG jsou na situaci výrobního odvětví PET závislí méně. Obtíže výrobního odvětví PET však mohou mít určitý omezený dopad na dodavatele MEG, alespoň v krátkodobém a střednědobém horizontu.

               (92)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem závěr zní, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR by bylo v zájmu dodavatelů surovin.

         4.   Zájem uživatelů

               (93)

               PET, který je předmětem tohoto řízení (tj. s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, tzv. „polotovar vhodný pro výrobu lahví“), se nejčastěji používá při výrobě lahví na vodu a další nápoje. Využití PET při výrobě jiných obalů (pevné potraviny nebo detergenty) a k výrobě fólií se rozvíjí, ale ještě zůstává poměrně omezené. Lahve z PET se vyrábějí ve dvou fázích: i) nejprve se vyrobí předtvarovaný polotovar vstřikem PET do šablony a ii) předtvarovaný polotovar se zahřeje a vyfoukne do tvaru lahve. Výroba lahví může být integrovaným procesem (tj. tatáž společnost nakupuje PET, vyrábí předtvarovaný polotovar a vyfukuje ho do lahve), nebo se omezuje na druhou fázi (vyfukování předtvarovaného polotovaru do lahve). Předtvarované polotovary mohou být poměrně snadno přepravovány, neboť jsou malé a kompaktní, zatímco prázdné lahve jsou nestabilní a kvůli jejich velikosti je jejich přeprava finančně velmi náročná.

               (94)

               PET lahve jsou plněny vodou nebo jinými nápoji v balírnách. Balírny se často účastní podnikání s PET buď pomocí integrovaných operací výroby lahví, nebo prostřednictvím dohod o zpracování s najatými zpracovateli a/nebo výrobci lahví, pro které vyjednávají cenu PET s výrobcem (měkké poplatky (soft tolling)), nebo dokonce kupují PET pro své vlastní lahve (tvrdé poplatky (hard tolling)).

               (95)

               Proto lze rozlišit dvě skupiny uživatelů:

                           —

                           zpracovatelé a/nebo výrobci lahví, kteří nakupují PET přímo od výrobců, upraví jej na předtvarované polotovary (nebo lahve) a prodají pro další zpracování (nebo plnění), a

                           —

                           balírny, které nakupují PET pro své najaté zpracovatele/výrobce lahví (tvrdé poplatky), nebo vyjednají cenu, za kterou najatý zpracovatel/výrobce lahví získá PET (měkké poplatky).

               (96)

               Během šetření bylo kontaktováno více než 70 uživatelů, ale pouze sedm z nich (zpracovatelé a balírny) se rozhodlo ke spolupráci a vyplnilo dotazník.

               (97)

               Zjistilo se, že spolupracující uživatelé dovezli z dotčené země pouze zanedbatelné množství PET a nakupovali PET především od výrobců v Unii a/nebo v dalších zemích.

               (98)

               Vzhledem k tomu, že alternativní zdroje dodávek jsou nadále k dispozici a uživatelé v současnosti dovážejí z ČLR pouze velmi omezený objem dotčeného výrobku, má se za to, že zachování opatření vůči dovozu z ČLR nebude mít žádný významný nepříznivý dopad na uživatele v Unii.

               (99)

               Po poskytnutí informací o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována, některé zúčastněné strany, zejména uživatelé, vyjádřily připomínky.

               (100)

               Výrobci v Unii, kteří podali žádost o přezkum, v zásadě souhlasili se zjištěními, jež šetření přineslo, a zejména se závěry ohledně zájmu Unie.

               (101)

               Naopak sedm uživatelů a jedno sdružení uživatelů se postavili zásadně proti opětovnému uložení platných antidumpingových opatření, s tím, že zjištění Komise týkající se zájmu Unie vykazují závažné nedostatky a nepřesnosti; svá tvrzení však nepodložili.

               (102)

               Vzhledem k nedostatku důkazů na podporu uvedených tvrzení týkajících se údajné nepřesnosti zjištění Komise byla tato tvrzení odmítnuta jako neopodstatněná.

               (103)

               Po poskytnutí informací se spolupracující dovozní zástupce rovněž postavil zásadně proti opětovnému uložení opatření.

               (104)

               Zúčastněná strana uvedla, že Komise řádně nezohlednila zájem výrobního odvětví uživatelů PET, které bude údajně postiženo jakýmkoli zvýšením ceny PET, neboť nebude možné, aby takové zvýšení nákladů přeneslo.

               (105)

               V této souvislosti je třeba uvést, že zmíněná zúčastněná strana neprokázala, jak by zachování stávajících opatření mohlo v praxi vést k jakémukoli zvýšení cen PET na trhu Unie ani v jakém rozsahu.

               (106)

               Je třeba rovněž připomenout, že vzhledem k poměrně slabé spolupráci uživatelů během tohoto šetření nejsou k dispozici údaje, které by ukázaly, že zachování opatření by mělo nepřiměřený účinek na uživatele.

               (107)

               Proto se na základě dostupných údajů má za to, že zachování opatření nebude mít žádné nepřiměřené nepříznivé účinky, pokud jde o ceny PET v EU, a tvrzení týkající se nepříznivého dopadu na uživatele, které předložil dovozní zástupce, je tedy zamítnuto.

               (108)

               Tatáž zúčastněná strana tvrdí, že Komise nepřezkoumala dopad zachování současných opatření na společnosti vyrábějící obaly z PET, a proto je analýza zájmu Unie neúplná a nesprávná.

               (109)

               V této souvislosti je třeba připomenout, že po zahájení tohoto přezkumu se zapojilo pouze sedm uživatelů a údaje dostupné v rámci tohoto řízení neumožnily analýzu zájmu této podskupiny uživatelů v Unii.

               (110)

               Připomínky předložené po poskytnutí informací, včetně připomínek od obalových společností, byly (jak je uvedeno v 101. a 102. bodě odůvodnění) nepodložené a nemohly být použity pro úplnější analýzu týkající se obalového průmyslu.

         5.   Závěr týkající se zájmu Unie

               (111)

               Vzhledem ke všem výše uvedeným faktorům se dospělo k závěru, že nejsou žádné přesvědčivé důvody proti zachování stávajících antidumpingových opatření.

         H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (112)

               Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, během níž mohly k těmto poskytnutým informacím vznést námitky. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech vzaty náležitě v úvahu.

               (113)

               Z výše uvedeného vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být antidumpingová opatření použitelná na dovoz PET pocházejícího z ČLR zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.

               (114)

               Antidumpingové celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se vztahují výhradně na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného těmito společnostmi, a tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovoz dotčeného výrobku vyrobeného jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v čl. 1 odst. 2 spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tento dovoz podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

               (115)

               Jakákoli žádost o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být bezodkladně adresována Evropské komisi (12), generálnímu ředitelství pro obchod, se všemi příslušnými informacemi, obzvláště o jakékoli změně činností společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem např. v souvislosti se změnou názvu nebo se změnou výrobních či prodejních subjektů. Bude-li to vhodné, bude nařízení příslušně změněno formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz polyethylentereftalátu s viskozitním číslem 78 ml/g nebo vyšším, podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházejícího z Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Země

               Společnost

               Antidumpingové clo
               (EUR/t)

               Doplňkový kód TARIC

               ČLR

               Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd

               184

               A505

               Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd

               0

               A506

               Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd

               157

               A507

               Far Eastern Industries Shanghai Ltd

               22

               A508

               Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai

               184

               A509

               Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd

               45

               A510

               Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.

               184

               A511

               Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)

               184

               A512

               Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd

               151

               A513

               Všechny ostatní společnosti

               184

               A999

         3.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je proto cena, která skutečně byla nebo má být zaplacena, poměrně rozdělena za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství (13), se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě odstavce 2 výše, sníží o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny, která skutečně byla nebo má být zaplacena.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. listopadu 2010.

            Za Radu

            předseda

         D. REYNDERS

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 271, 19.8.2004, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 345, 28.12.2005, s. 11.

      (4)  Úř. věst. C 5, 10.1.2009, s. 3.

      (5)  Úř. věst. C 194, 18.8.2009, s. 9.

      (6)  Úř. věst. C 208, 3.9.2009, s. 12.

      (7)  Úř. věst. C 208, 3.9.2009, s. 7.

      (8)  Úř. věst. L 188, 18.7.2009, s. 93.

      (9)  Úř. věst. L 254, 29.9.2010, s. 10.

      (10)  Úř. věst. L 254, 29.9.2010, s. 40.

      (11)  Úř. věst. L 134, 1.6.2010, s. 25.

      (12)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Bruxelles.

      (13)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 1.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 21/2014 ze dne 10. ledna 2014 , kterým se po dvou sté desáté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá

text:
               11.1.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 8/22

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 21/2014
   ze dne 10. ledna 2014,
   kterým se po dvou sté desáté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Dne 2. ledna 2014 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o vyjmutí dvou osob ze svého seznamu osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Dne 6. ledna 2014 navíc Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o vyjmutí dvou subjektů z uvedeného seznamu.

               (3)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem aktualizována,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 10. ledna 2014.

            Za Komisi, jménem předsedy,

            vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PŘÍLOHA
      Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění takto:

                  (1)

                  V oddílu „Právnické osoby, skupiny a subjekty“ se zrušují tyto záznamy:

                              (a)

                                 „International Islamic Relief Organisation, Philippines, Branch offices (také známa jako a) International Islamic Relief Agency, b) International Relief Organisation, c) Islamic Relief Organization, d) Islamic World Relief, e) International Islamic Aid Organisation, f) Islamic Salvation Committee, g) The Human Relief Committee of the Muslim World League, h) World Islamic Relief Organisation, i) Al Igatha Al-Islamiya, j) Hayat al-Aghatha al-Islamia al-Alamiya, k) Hayat al-Igatha, l) Hayat Al-’Igatha, m) Ighatha, n) Igatha, o) Igassa, p) Igasa, q) Igase, r) Egassa, s) IIRO). Adresa: a) International Islamic Relief Organisation, Philippines Office, 201 Heart Tower Building; 108 Valero Street; Salcedo Village, Makati City; Manila, Filipíny, b) Zamboanga City, Filipíny, c) Tawi Tawi, Filipíny, d) Marawi City, Filipíny, e) Basilan, Filipíny, e) Cotabato City, Filipíny. Další informace: a) ve spolčení s těmito subjekty: Abu Sayyaf Group a Jemaah Islamiyah; b) všechny kanceláře byly uzavřeny v roce 2006, avšak počátkem roku 2009 otevřela IIRO opětovně svou kancelář ve filipínské Manile. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 4.8.2006.“

                              (b)

                                 „International Islamic Relief Organization, Indonesia, Branch Office (také známa jako a) International Islamic Relief Agency, b) International Relief Organization, c) Islamic Relief Organization, d) Islamic World Relief, e) International Islamic Aid Organization, f) Islamic Salvation Committee, g) The Human Relief Committee of the Muslim World League, h) World Islamic Relief Organization, i) Al Igatha Al-Islamiya, j) Hayat al-Aghatha al-Islamia al-Alamiya, k) Hayat al-Igatha, l) Hayat Al-’Igatha, m) Ighatha, n) Igatha, o) Igassa, p) Igasa, q) Igase, r) Egassa, s) IIRO). Adresa: a) International Islamic Relief Organization, Indonesia Office; Jalan Raya Cipinang Jaya No. 90; East Jakarta, 13410, Indonésie; b) P.O. Box 3654; Jakarta 54021, Indonésie; c) 8 Jalan Tarnan Simanjuntak Barat, Cipinang Cempedak Jakarta Timur 13340 Indonésie. Další informace: ve spolčení s těmito subjekty: Jemaah Islamiyah a International Islamic Relief Organization, Philippines, Branch Offices. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 9.11.2006.“

                  (2)

                  V oddílu „Fyzické osoby“ se zrušují tyto záznamy:

                              (a)

                                 „Nabil Ben Mohamed Ben Ali Ben Attia (také znám jako Abu Salim). Adresa: Via Val Bavona 1, Milán, Itálie. Datum narození: 11.5.1966. Místo narození: Tunis, Tunisko. Státní příslušnost: tuniská. Cestovní pas č.: L289032 (tuniský pas vydaný dne 22.8.2001 s platností do 21.8.2006). Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 3.9.2002.“

                              (b)

                                 „Atilla Selek (znám také jako Muaz). Datum narození: 28.2.1985. Místo narození: Ulm, Německo. Národní identifikační číslo: L1562682 (doklad totožnosti vydán cizineckým úřadem ve Freiburgu, Německo). Adresa: Kurwaldweg 1, 75365 Calw, Německo. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 18.6.2009.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/2255 ze dne 2. prosince 2015 o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury

text:
               5.12.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 321/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/2255
   ze dne 2. prosince 2015
   o zařazení určitého zboží do kombinované nomenklatury
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (1), a zejména na čl. 9 odst. 1 písm. a) uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Aby se zajistilo jednotné používání kombinované nomenklatury připojené k nařízení (EHS) č. 2658/87, je nutné přijmout opatření týkající se zařazení zboží uvedeného v příloze tohoto nařízení.

               (2)

               Nařízení (EHS) č. 2658/87 stanovilo pro výklad kombinované nomenklatury všeobecná pravidla. Tato pravidla se používají i pro jakoukoliv jinou nomenklaturu, která je na kombinované nomenklatuře zcela či zčásti založena nebo která k ní přidává jakékoli další členění a která je stanovena zvláštními předpisy Unie s ohledem na uplatňování sazebních a jiných opatření týkajících se obchodu se zbožím.

               (3)

               Podle zmíněných všeobecných pravidel by mělo být zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze zařazeno do kódu KN uvedeného ve sloupci 2, vzhledem k důvodům uvedeným ve sloupci 3 této tabulky.

               (4)

               Je vhodné umožnit, aby oprávněná osoba mohla závazné informace o sazebním zařazení zboží dotčeného tímto nařízením, které nejsou v souladu s tímto nařízením, nadále používat po určitou dobu podle čl. 12 odst. 6 nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 (2). Tato doba by měla být stanovena na tři měsíce.

               (5)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro celní kodex,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Zboží popsané ve sloupci 1 tabulky obsažené v příloze se zařazuje v rámci kombinované nomenklatury do kódu KN uvedeného ve sloupci 2 této tabulky.
   Článek 2
   Závazné informace o sazebním zařazení zboží, které nejsou v souladu s tímto nařízením, mohou být nadále používány podle ustanovení čl. 12 odst. 6 nařízení (EHS) č. 2913/92 po dobu tří měsíců ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 2. prosince 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Heinz ZOUREK

            generální ředitel pro daně a celní unii

      (1)  Úř. věst. L 256, 7.9.1987, s. 1.

      (2)  Nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (Úř. věst. L 302, 19.10.1992, s. 1).

      PŘÍLOHA

                  Popis zboží

                  Zařazení (kód KN)

                  Odůvodnění

                  (1)

                  (2)

                  (3)

                  Výrobek ve tvaru kruhu (tzv. „vibrační motorek“) o průměru 9 mm a tloušťce 4 mm se zabudovaným elektrickým motorem na stejnosměrný proud o napětí 4 V a o výkonu 1 W.
                  Výrobek je určen k použití v tabletech, mobilních telefonech atd., aby vytvářel vibrační účinek. Uvedený účinek vyplývá z rotace hřídele motoru na základě asymetrie tělíska připojeného k hřídeli.
                  Pro snazší zabudování je výrobek na jedné straně opatřen samolepicí páskou.
                  Viz obrázek (1).

                  8479 89 97

                  Zařazení se zakládá na všeobecných pravidlech 1 a 6 pro výklad kombinované nomenklatury a na znění kódů KN 8479, 8479 89 a 8479 89 97.
                  Jelikož funkcí výrobku je vytvářet vibraci, zařazení do čísla 8501 jako elektrický motor je vyloučeno (viz rovněž vysvětlivky k harmonizovanému systému k číslu 8501, skupina II, osmý odstavec písm. b)).
                  Výrobek je proto třeba zařadit do kódu KN 8479 89 97 jako ostatní stroje a mechanická zařízení s vlastní individuální funkcí, jinde neuvedené ani nezahrnuté.

         (1)  Obrázek slouží pouze pro informaci.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 702/2013 ze dne 22. července 2013 o přechodných opatřeních k uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o akreditaci úředních laboratoří provádějících úřední testy na trichinely, a o změně nařízení Komise (ES) č. 1162/2009  Text s významem pro EHP

text:
               24.7.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 199/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 702/2013
   ze dne 22. července 2013
   o přechodných opatřeních k uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004, pokud jde o akreditaci úředních laboratoří provádějících úřední testy na trichinely, a o změně nařízení Komise (ES) č. 1162/2009
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat (1), a zejména na čl. 63 odst. 1 druhý pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (ES) č. 882/2004 stanoví podstatné změny týkající se pravidel a postupů pro úřední kontroly. Je použitelné ode dne 1. ledna 2006. Používání některých pravidel a postupů s okamžitým účinkem od uvedeného data by však v některých případech působilo praktické potíže.

               (2)

               Nařízení (ES) č. 882/2004 vyžaduje, aby byly laboratoře provádějící analýzy vzorků odebraných při úředních kontrolách akreditovány v souladu s určitými evropskými normami, které jsou uvedeny v dotčeném nařízení. Nařízení Komise (ES) č. 1162/2009 ze dne 30. listopadu 2009, kterým se stanoví přechodná opatření pro provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 853/2004, (ES) č. 854/2004 a (ES) č. 882/2004 (2), nicméně stanoví některá přechodná opatření, včetně odchylky od zmíněného požadavku týkajícího se laboratoří, s cílem umožnit bezproblémový přechod na plné uplatňování nových pravidel a postupů. Nařízení (ES) č. 1162/2009 se použije do 31. prosince 2013.

               (3)

               Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o zkušenostech získaných při uplatňování nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 852/2004, (ES) č. 853/2004 a (ES) č. 854/2004 ze dne 29. dubna 2004 o hygieně (3) vydaná dne 28. července 2009 (dále jen „zpráva“) „má za cíl faktograficky prezentovat zkušenosti – včetně potíží, kterým bylo nutno čelit – získané v letech 2006, 2007 a 2008 při provádění balíčku předpisů o hygieně všemi zainteresovanými stranami“.

               (4)

               Zpráva zahrnuje zkušenosti týkající se přechodných opatření, včetně opatření stanovených v nařízení (ES) č. 882/2004. Ve zprávě se uvádí, že stále přetrvávají určité potíže v souvislosti s akreditací laboratoří umístěných na jatkách.

               (5)

               Tyto potíže je třeba řešit prostřednictvím přezkumu nařízení (ES) č. 882/2004. Proto bylo bezprostředně po zveřejnění zprávy zahájeno posouzení dopadů, které takový přezkum doprovází.

               (6)

               Dne 6. května 2013 přijala Komise návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady o úředních kontrolách a jiných úředních činnostech prováděných s cílem zajistit uplatňování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel týkajících se zdraví zvířat a dobrých životních podmínek zvířat, zdraví rostlin, rozmnožovacího materiálu rostlin a přípravků na ochranu rostlin (4). Uvedený návrh předpokládá zrušení nařízení (ES) č. 882/2004 a stanoví možnou odchylku týkající se akreditace úředních laboratoří, jejichž jedinou činností je zjišťování trichinel v mase.

               (7)

               Kromě toho ze zkušeností vyplývá, že laboratoře provádějící úřední testy na trichinely a umístěné na jatkách nebo v zařízeních na zpracování zvěře potřebují k získání úplné akreditace více času, neboť se jedná o složitý a pracný proces. Toto nařízení by proto mělo stanovit další přechodná opatření platná do přijetí výše uvedeného nového nařízení Evropského parlamentu a Rady.

               (8)

               Mělo by proto být stanoveno další přechodné období, během něhož by měla nadále platit přechodná opatření v současnosti stanovená nařízením (ES) č. 1162/2009. V zájmu přehlednosti je proto třeba nařízení (ES) č. 1162/2009 odpovídajícím způsobem změnit.

               (9)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Toto nařízení stanoví přechodná opatření k uplatňování nařízení (ES) č. 882/2004 během přechodného období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.
   Článek 2
   Odchylně od čl. 12 odst. 2 nařízení (ES) č. 882/2004 může odpovědný orgán jmenovat laboratoř provádějící úřední testy na trichinely, umístěnou na jatkách nebo v zařízení na zpracování zvěře, pod podmínkou, že laboratoř, ačkoli není akreditovaná v souladu s evropskými normami uvedenými v písmenu a) uvedeného odstavce:

               a)

               prokáže, že dala podnět k zahájení potřebných akreditačních řízení a pokračuje v nich v souladu s čl. 12 odst. 2 písm. a) nařízení (ES) č. 882/2004;

               b)

               poskytne příslušnému orgánu uspokojivé záruky, že jsou zavedeny systémy kontroly kvality při analýzách vzorků, jež provádí pro účely úředních kontrol.

         Členské státy uplatňující toto přechodné opatření podávají Komisi vždy do 31. prosince každého roku zprávu o pokroku v oblasti akreditace takových jmenovaných laboratoří.
   Článek 3
   Kapitola IV nařízení (ES) č. 1162/2009 se zrušuje.
   Článek 4
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
   Použije se od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2016.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 22. července 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 165, 30.4.2004, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 314, 1.12.2009, s. 10.

      (3)  KOM(2009) 403 v konečném znění.

      (4)  COM(2013) 265 final.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 247/2013 ze dne 19. března 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               20.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 77/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 247/2013
   ze dne 19. března 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. března 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MA

                  73,8

                  TN

                  97,8

                  TR

                  121,1

                  ZZ

                  97,6

                  0707 00 05

                  JO

                  194,1

                  MA

                  152,2

                  TR

                  139,5

                  ZZ

                  161,9

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  42,0

                  TR

                  90,4

                  ZZ

                  66,2

                  0805 10 20

                  EG

                  61,2

                  IL

                  69,8

                  MA

                  62,8

                  TN

                  55,9

                  TR

                  70,7

                  ZZ

                  64,1

                  0805 50 10

                  TR

                  78,4

                  ZZ

                  78,4

                  0808 10 80

                  AR

                  116,0

                  BR

                  97,9

                  CL

                  134,3

                  CN

                  76,4

                  MK

                  32,3

                  US

                  184,9

                  ZA

                  115,3

                  ZZ

                  108,2

                  0808 30 90

                  AR

                  113,5

                  CL

                  155,7

                  CN

                  84,8

                  TR

                  168,0

                  US

                  194,3

                  ZA

                  103,8

                  ZZ

                  136,7

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 989/2011 ze dne 4. října 2011 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               5.10.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 260/17

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 989/2011
   ze dne 4. října 2011
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k tomu, že:
   prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 5. října 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. října 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kódy třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  BR

                  31,9

                  MK

                  48,8

                  ZZ

                  40,4

                  0707 00 05

                  EG

                  98,1

                  MK

                  44,0

                  TR

                  111,6

                  ZZ

                  84,6

                  0709 90 70

                  TR

                  106,9

                  ZZ

                  106,9

                  0805 50 10

                  AR

                  67,2

                  BR

                  41,3

                  CL

                  80,9

                  TR

                  63,8

                  UY

                  68,8

                  ZA

                  76,7

                  ZZ

                  66,5

                  0806 10 10

                  CL

                  79,6

                  EG

                  65,0

                  MK

                  82,2

                  TR

                  106,6

                  ZA

                  60,7

                  ZZ

                  78,8

                  0808 10 80

                  CL

                  90,0

                  CN

                  82,6

                  NZ

                  114,0

                  US

                  114,5

                  ZA

                  80,2

                  ZZ

                  96,3

                  0808 20 50

                  CN

                  91,8

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  99,9

         (1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 382/2013 ze dne 25. dubna 2013 o vydávání dovozních licencí pro rýži v rámci celních kvót otevřených pro podobdobí měsíce dubna 2013 prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011

text:
               26.4.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 116/7

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 382/2013
   ze dne 25. dubna 2013
   o vydávání dovozních licencí pro rýži v rámci celních kvót otevřených pro podobdobí měsíce dubna 2013 prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1273/2011 ze dne 7. prosince 2011 o otevření a správě celních kvót pro dovoz rýže a zlomkové rýže (3), a zejména na čl. 5 první pododstavec,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011 byly otevřeny některé dovozní celní kvóty (a zároveň stanoven způsob jejich správy) pro rýži a zlomkovou rýži (rozčleněné podle země původu a rozdělené na několik podobdobí v souladu s přílohou I uvedeného prováděcího nařízení).

               (2)

               Pro kvóty stanovené v čl. 1 odst. 1 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011 je druhým podobdobím měsíc duben.

               (3)

               Ze sdělení zaslaného podle čl. 8 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011 vyplývá, že žádosti o kvótu s pořadovým číslem 09.4130 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2013 podle čl. 4 odst. 1 uvedeného prováděcího nařízení se týkají množství, které přesahuje dostupné množství. Je proto třeba určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a to stanovením koeficientu přidělení, který se použije pro požadované množství u příslušné kvóty.

               (4)

               Z uvedeného sdělení dále vyplývá, že žádosti o kvóty s pořadovými čísly 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2013 podle čl. 4 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011 se týkají množství, která jsou nižší než množství dostupná.

               (5)

               Pro kvóty s pořadovým číslem 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 je také třeba stanovit celkové množství dostupné pro následující podobdobí podle čl. 5 prvního pododstavce prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011.

               (6)

               Za účelem zajištění účinné správy postupu vydávání dovozních licencí by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po vyhlášení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Pro žádosti o dovozní licence pro rýži v rámci kvóty s pořadovým číslem 09.4130 uvedené v prováděcím nařízení (EU) č. 1273/2011, které byly podány během prvních deseti pracovních dnů měsíce dubna 2013, se vydají licence pro požadovaná množství, jež se vynásobí koeficienty přidělení stanovenými v příloze tohoto nařízení.
   2.   Celkové množství dostupné v rámci kvót s pořadovými čísly 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 uvedených v prováděcím nařízení (EU) č. 1273/2011 pro následující podobdobí je stanoveno v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. dubna 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 325, 8.12.2011, s. 6.

      PŘÍLOHA

         Množství, která se mají přidělit na podobdobí měsíce dubna 2013, a množství dostupná pro následující podobdobí podle prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

      Kvóta pro celoomletou nebo poloomletou rýži kódu KN 1006 30 podle čl. 1 odst. 1 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

                  Původ

                  Pořadové číslo

                  Koeficient přidělení pro podobdobí měsíce dubna 2013

                  Celkové množství dostupné pro podobdobí měsíce července 2013 (v kg)

                  Spojené státy

                  09.4127

                      (1)

                  28 624 542

                  Thajsko

                  09.4128

                      (1)

                  8 932 004

                  Austrálie

                  09.4129

                      (1)

                  997 500

                  jiného původu

                  09.4130

                  0,910411 %

                  0

         (1)  Žádosti se vztahují na množství, která jsou menší než množství dostupná nebo se jim rovnají: všechny žádosti jsou tedy přípustné.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/1733 ze dne 28. září 2015, kterým se stanoví přídělový koeficient, jenž se použije pro množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 8. do 14. září 2015 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 891/2009 v odvětví cukru, a kterým se pozastavuje podávání žádostí na tyto licence

text:
               29.9.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 252/40

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/1733
   ze dne 28. září 2015,
   kterým se stanoví přídělový koeficient, jenž se použije pro množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané od 8. do 14. září 2015 v rámci celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 891/2009 v odvětví cukru, a kterým se pozastavuje podávání žádostí na tyto licence
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na čl. 188 odst. 1 a 3 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízením Komise (ES) č. 891/2009 (2) se otevřely roční celní kvóty pro dovoz produktů v odvětví cukru.

               (2)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence pro pořadová čísla 09.4320 a 09.4321 podané od 8. do 14. září 2015 na podobdobí od 1. do 31. října 2015, převyšují dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit přídělový koeficient, který se použije pro požadovaná množství a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3). Podávání nových žádostí pro tato pořadová čísla by mělo být až do konce kvótového období pozastaveno.

               (3)

               Množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence pro pořadová čísla 09.4317 a 09.4319 podané od 8. do 14. září 2015 na podobdobí od 1. do 31. října 2015, se rovnají dostupným množstvím. Podávání nových žádostí pro tato pořadová čísla by mělo být až do konce kvótového období pozastaveno.

               (4)

               Aby byla zaručena účinnost tohoto opatření, mělo by toto nařízení vstoupit v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Na množství, na něž se vztahují žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 891/2009 od 8. do 14. září 2015, se vztahuje přídělový koeficient uvedený v příloze tohoto nařízení.
   2.   Podávání nových žádostí pro pořadová čísla uvedená v příloze se až do konce kvótového období 2015/2016 pozastavuje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. září 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 891/2009 ze dne 25. září 2009 o otevření a správě některých celních kvót Společenství v odvětví cukru (Úř. věst. L 254, 26.9.2009, s. 82).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

      PŘÍLOHA
      „Koncesní cukr CXL“
      Kvótové období 2015/2016
      Žádosti podané od 8. do 14. září 2015

                  Pořadové číslo

                  Země

                  Přídělový koeficient (%)

                  Nové žádosti

                  09.4317

                  Austrálie

                  —

                  pozastaveny

                  09.4318

                  Brazílie

                  —

                  —

                  09.4319

                  Kuba

                  —

                  pozastaveny

                  09.4320

                  Ostatní třetí země

                  6,204204

                  pozastaveny

                  09.4321

                  Indie

                  7,773027

                  pozastaveny

      „Cukr z balkánských zemí“
      Kvótové období 2015/2016
      Žádosti podané od 8. do 14. září 2015

                  Pořadové číslo

                  Země

                  Přídělový koeficient (%)

                  Nové žádosti

                  09.4324

                  Albánie

                  —

                  —

                  09.4325

                  Bosna a Hercegovina

                  —

                  —

                  09.4326

                  Srbsko

                  —

                  —

                  09.4327

                  Bývalá jugoslávská republika Makedonie

                  —

                  —

      „Cukr výjimečného dovozu“ a „průmyslový cukr“
      Kvótové období 2015/2016
      Žádosti podané od 8. do 14. září 2015

                  Pořadové číslo

                  Druh

                  Přídělový koeficient (%)

                  Nové žádosti

                  09.4380

                  Výjimečný dovoz

                  —

                  —

                  09.4390

                  Průmyslový cukr

                  —

                  —