title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1294 ze dne 15. září 2020 o mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů (Text s významem pro EHP)

text:
                  17.9.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 303/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1294
         ze dne 15. září 2020
         o mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení (EU) 2018/1999 (1) ze dne 11. prosince 2018 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013, a zejména na článek 33 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Nařízení (EU) 2018/1999 o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu stanovuje nezbytný právní základ pro nákladově efektivní, transparentní a předvídatelnou správu energetické unie a opatření v oblasti klimatu. Cílem je zajistit dosažení cílů energetické unie a dlouhodobých závazků Unie v oblasti emisí skleníkových plynů v souladu s Pařížskou dohodou, a zejména cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů, energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti.

                     (2)

                     Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 (2) zavedla nový závazný cíl Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 ve výši alespoň 32% podílu na hrubé konečné spotřebě energie.

                     (3)

                     Za účelem dosažení závazného cíle Unie, kterým je alespoň 32% podíl energie z obnovitelných zdrojů v roce 2030, musí členské státy přispět podílem energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie. Celkový závazný cíl Unie je podpořen povinnostmi členských států zavádět energii z obnovitelných zdrojů rovněž v odvětví vytápění a chlazení a v odvětví dopravy podle článků 23 a 25 směrnice (EU) 2018/2001. Nařízení (EU) 2018/1999 kromě toho stanoví orientační trajektorii od roku 2021 do roku 2030 pro příspěvek obnovitelných zdrojů energie každého členského státu a pro cíl Unie, a to s třemi referenčními body, kterých má být dosaženo v letech 2022, 2025 a 2027.

                     (4)

                     S cílem umožnit členským státům a Komisi náležité sledování a včasné přijetí nápravných opatření by měla Komise dosažení referenčních bodů v letech 2022, 2025 a 2027 posoudit mimo jiné na základě integrovaných vnitrostátních zpráv o pokroku v oblasti energetiky a klimatu předložených členskými státy.

                     (5)

                     Jestliže Komise v této souvislosti dospěje k závěru, že jednoho nebo více referenčních bodů Unie nebylo dosaženo, měly by členské státy, jež se dostaly pod úroveň svého vnitrostátního referenčního bodu, zajistit provedení dodatečných opatření pro dorovnání rozdílu vzhledem k plnění cíle EU v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030. Jedním z těchto opatření by mohla být dobrovolná finanční platba do mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů s cílem zčásti nebo zcela dorovnat rozdíl, pokud jde o vnitrostátní referenční body, protože energie z obnovitelných zdrojů vyrobená v zařízeních financovaných v rámci tohoto mechanismu financování by byla statisticky přidělena zúčastněným členským státům se zohledněním jejich poměrné platby. Uvedený mechanismus by měl členským státům poskytnout příležitost zvýšit odvětvový podíl energie z obnovitelných zdrojů v odvětví elektřiny, vytápění a chlazení a dopravy.

                     (6)

                     Směrnice (EU) 2018/2001 vyžaduje, aby Komise podporovala ambice členských států v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím podpůrného rámce, včetně intenzivního využití finančních prostředků Unie. Tato podpora by měla být zaměřena zejména na snížení kapitálových nákladů projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a zvýšení regionální spolupráce mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi prostřednictvím společných projektů, společných režimů podpory a zpřístupnění režimů podpory elektřiny z obnovitelných zdrojů výrobcům, kteří se nacházejí v jiných členských státech. V tomto ohledu a s výhradou požadavků uvedených v článku 5 směrnice (EU) 2018/2001 lze účast členského státu v tomto mechanismu považovat za zpřístupnění režimů podpory pro elektřinu z obnovitelných zdrojů.

                     (7)

                     S cílem podporovat zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Unii by měl mechanismus přispívat k podpůrnému rámci, zvláště poskytováním podpory ve formě půjček a grantů.

                     (8)

                     Za účelem podpory tohoto dvojího cíle, tedy funkce dorovnání rozdílu stanovené nařízením (EU) 2018/1999 a podpůrného rámce stanoveného směrnicí (EU) 2018/2001, svěřuje nařízení (EU) 2018/1999 Komisi pravomoc přijímat prováděcí akty za účelem vydání nezbytných ustanovení pro vytvoření a fungování mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů.

                     (9)

                     Nařízení (EU) 2018/1999 stanoví, že mechanismus získává zdroje z plateb členských států, unijních fondů nebo příspěvků soukromého sektoru. Tyto zdroje by měly být započítány samostatně a podle specifických zdrojů financování v rámci rozpočtové položky mechanismu.

                     (10)

                     V souladu s článkem 33 nařízení 2018/1999 by dodatečné platby členských států, určené pro financování specifických výdajů, jako je podpora nových projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v Unii, měly být považovány za vnější účelově vázané příjmy podle čl. 21 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 (3), kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie. Komise by měla zajistit transparentnost plnění těchto vnějších účelově vázaných příjmů prostřednictvím pravidelného podávání zpráv členským státům.

                     (11)

                     Financování Unií v rámci tohoto mechanismu může být kombinováno s financováním z jiných programů Unie, pokud to stanoví příslušný základní akt, a to za podmínek, které jsou ve zmíněném aktu uvedeny.

                     (12)

                     V zájmu snadnějšího dosažení cílů mechanismu by bylo možné použít koordinaci s nástroji Unie na podporu investic a s fondy nebo programy, jakož i operace kombinování zdrojů v rámci unijního nástroje na podporu investic, zejména tak, že se umožní snížení kapitálových nákladů v hostitelských členských státech, čímž se zvýší motivace investovat do projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

                     (13)

                     Koordinace podpory Unie a vnitrostátní podpory pro nové projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů může vycházet z referenčního dlouhodobého harmonogramu zveřejněného podle čl. 6 odst. 3 směrnice (EU) 2018/2001.

                     (14)

                     Příspěvky ze soukromého sektoru mohou hrát důležitou úlohu z hlediska financování mechanismu a podpory realizace projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v rámci tohoto mechanismu. Tyto příspěvky by měly být považovány za doplněk závazného cíle Unie ve výši nejméně 32 %. Příspěvky soukromého sektoru tak mohou přinést přidanou hodnotu a zajistit adicionalitu projektů. Za účelem zvýšení transparentnosti této adicionality může být energie z obnovitelných zdrojů vytvořená projekty, které obdržely podporu z příspěvků soukromého sektoru, tudíž spojena s ekologickým označením platným pro celou Unii uvedeným v čl. 19 odst. 13 směrnice (EU) 2018/2001 v souladu s taxonomií v oblasti udržitelného financování. Aby byl soukromý sektor motivován k příspěvkům, může soukromý subjekt, který přispívá k mechanismu, požádat o získání záruk původu výroby energie, které odpovídají jeho příspěvku a které by mohly být vydány na výrobu energie z obnovitelných zdrojů v souladu s článkem 19 směrnice (EU) 2018/2001 a s výhradou vnitrostátních právních předpisů.

                     (15)

                     Nařízení (EU) 2018/1999 stanoví podporu z mechanismu mimo jiné ve formě prémií vyplácených dodatečně k tržním cenám. Nabídková řízení uvedená v článku 33 zmíněného nařízení budou prováděna prostřednictvím finanční podpory z mechanismu ve formě grantů.

                     (16)

                     Mechanismus by měl vybraným projektům zpřístupňovat dostatečné finanční zdroje včas, což může zahrnovat vyplácení investiční podpory předem nebo na základě dosažení milníků.

                     (17)

                     V souladu s nařízením (EU) 2018/1999 může mechanismus poskytovat podporu také ve formě finančních nástrojů, jako jsou půjčky s nízkou úrokovou sazbou. Aby bylo možné tyto finanční nástroje používat a současně zajistit soulad s úsilím o zefektivnění finančních nástrojů Unie podle víceletého finančního rámce pro období 2021–2027, je vhodné tuto podporu poskytovat prostřednictvím jiných nástrojů nebo programů Unie. Nákladovou efektivnost podpory lze zvýšit spojením vratných a nevratných forem podpory, například prostřednictvím příspěvků na operace kombinování zdrojů v rámci unijního nástroje na podporu investic.

                     (18)

                     Mechanismus by měl prostřednictvím soutěžních výzev k podávání návrhů přidělovat podporu novým projektům v oblasti energie z obnovitelných zdrojů, přičemž způsobilé pro podporu v rámci mechanismu financování by měly být všechny technologie definované jako technologie pro energii z obnovitelných zdrojů podle směrnice (EU) 2018/2001. Skladování energie by mohlo být pro podporu z mechanismu způsobilé pouze tehdy, je-li zavedeno v kombinaci s novou kapacitou pro energii z obnovitelných zdrojů. Projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů podporované z mechanismu by měly být v souladu s příslušnými unijními a vnitrostátními právními předpisy v oblasti životního prostředí a měly by plně dodržovat mezinárodní právo.

                     (19)

                     Komise by na základě preferencí vyjádřených hostitelskými a přispívajícími členskými státy měla mít možnost v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 omezit řízení o udělení grantu na konkrétní technologie, pokud by zpřístupnění podpory všem výrobcům energie z obnovitelných zdrojů vedlo k suboptimálnímu výsledku, zejména pokud jde o elektřinu.

                     (20)

                     V souladu s čl. 3 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 a na základě preferencí vyjádřených hostitelskými a přispívajícími členskými státy může Komise v rámci příspěvku mechanismu k podpůrnému rámci organizovat zvláštní řízení o udělení grantu s cílem podpořit malé nebo inovativní projekty, včetně projektů v nejvzdálenějších regionech a izolovaných či malých ostrovech.

                     (21)

                     Udělovací řízení mechanismu by mělo zajistit dostatečnou hospodářskou soutěž, aby žadatelé mohli odhalit své skutečné náklady a vyhnout se koluznímu jednání, aby byly minimalizovány transakční náklady pro Komisi i žadatele a aby se zvýšila pravděpodobnost, že úspěšný žadatel vytvoří nové projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů.

                     (22)

                     V souladu s nařízením (EU) 2018/1999 by podpora pro projekty financované z dobrovolných plateb členských států, které příslušný členský stát určil k dorovnání rozdílu oproti své vnitrostátní orientační trajektorii, měla být přidělována projektům podávajícím nabídku na nejnižší náklady či prémii. Pro projekty spadající do podpůrné funkce mechanismu mohou být stanovena jiná kritéria pro udělení, jakož i kritéria způsobilosti či kritéria pro výběr, a to i s ohledem na dopad projektů na životní prostředí.

                     (23)

                     Vyplácení podpory z mechanismu by mělo být také vázáno na ověřená zvýšení kapacit v oblasti energie z obnovitelných zdrojů nebo výroby energie z obnovitelných zdrojů v odvětví elektřiny, vytápění a chlazení či dopravy realizovaná projekty, kterým jsou v rámci mechanismu udělovány granty. Tyto výstupy by měly být stanoveny v grantové dohodě a podstatné zaostávání za plánovanými nárůsty kapacity (kW) nebo dodávkami energie uvedenými v grantové dohodě může vést k tomu, že udělující orgán použije příslušná ustanovení upravující pozastavení, ukončení a snížení uvedená v nařízení (EU) 2018/1046.

                     (24)

                     Mechanismus by měl být uplatňován v souladu se zásadami řádného finančního řízení a výkonnosti stanovenými v nařízení (EU, Euratom) 2018/1046. Komise by zejména měla přijmout vhodná opatření k zajištění toho, aby při provádění činností financovaných podle tohoto nařízení byly chráněny finanční zájmy Unie, například prostřednictvím preventivních opatření proti podvodům, korupci a jiným protiprávním jednáním, účinnými kontrolami a v případě zjištění nesrovnalostí, podvodů nebo porušení povinností zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek.

                     (25)

                     Pokud je řízení o udělení grantu neúspěšné, je vhodné, aby Komise nabídla přispívajícímu členskému státu možnost buď získat zpět částku, kterou přispěl, nebo počkat, dokud Komise nezorganizuje novou výzvu, vzhledem k tomu že finanční prostředky mechanismu, považované za vnější účelově vázané příjmy, mohou být automaticky přeneseny. Za tímto účelem by měl být vytvořen řádný účetní systém. V případě, že členský stát čeká na to, až Komise zorganizuje novou výzvu, mělo by se až do uspořádání nové výzvy mít za to, že přijal dodatečná opatření v souladu s čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999.

                     (26)

                     V případě, že žadatel projekt neprovede, je v zájmu ochrany legitimních očekávání členských států vhodné, aby se mělo za to, že členské státy účastnící se projektu, který nebyl žadatelem proveden, přijaly dodatečná opatření v souladu s čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999 ohledně množství energie, jež Komise vypočítá a odděleně započítá na základě očekávané výrobní kapacity, finančního příspěvku zaplaceného daným členským státem a maximálních cen týkajících se výzvy, které se tento členský stát zavázal zúčastnit, a to pro období, během kterého by projekt vedl ke statistickým přínosům podle čl. 27 odst. 2. Tím by neměl být dotčen cíl Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 ve výši nejméně 32 % podle směrnice (EU) 2018/2001.

                     (27)

                     Pokud jde o řízení o udělení grantu, měla by Komise mechanismus financování uplatňovat přímo nebo prostřednictvím výkonné agentury. V souladu s článkem 69 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 by Komise měla mít možnost pověřit ve vhodných případech výkonnou agenturu zvláštními prováděcími úkoly, jako jsou příprava výzev k podávání návrhů, hodnocení, smluvní řízení grantů a sledování provádění projektů. Co se týče podpory v jiné formě stanovené v nařízení (EU, Euratom) 2018/1046 než ve formě grantů, bude prováděna prostřednictvím jiných nástrojů nebo programů Unie, které budou pověřeny úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu.

                     (28)

                     Podle čl. 33 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999 si hostitelské členské státy ponechávají právo rozhodnout, zda a za jakých podmínek umožní, aby zařízení umístěná na jejich území přijímala podporu z mechanismu. V souladu s uvedeným ustanovením by hostitelské členské státy měly mít možnost vyjádřit své preference ohledně výzev k podávání návrhů, které bude mechanismus provádět, pokud se tyto výzvy týkají provádění projektu na jejich území, a to i pokud jde o dopad projektů na životní prostředí.

                     (29)

                     Vzhledem k dvojímu cíli mechanismu, který má na jedné straně dorovnávat rozdíly podle čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1999 a na druhé straně podporovat podpůrný rámec podle čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999, by měly členské státy hrát při uplatňování tohoto mechanismu důležitou úlohu.

                     (30)

                     Energie z obnovitelných zdrojů vyrobená každý rok zařízeními, jež obdržela nevratnou finanční podporu z mechanismu financování, by měla být zúčastněným členským státům statisticky přidělena způsobem odrážejícím poměrné finanční příspěvky, jakož i rozdělení statistických přínosů mezi přispívajícími a hostitelskými členskými státy, jak je stanoveno v dané výzvě k podávání návrhů. Statisticky přidělená energie z obnovitelných zdrojů by měla být zahrnuta do výpočtu podílu obnovitelných zdrojů energie zúčastněných členských států podle článku 7 směrnice (EU) 2018/2001. Pro období mezi podpisem grantové dohody na projekt a zahájením výroby energie z obnovitelných zdrojů v rámci tohoto projektu by se mělo mít za to, že zúčastněné členské státy přijaly v souladu s čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999 dodatečná opatření týkající se množství energie vypočítané na základě očekávané výrobní kapacity projektu, příslušného finančního příspěvku a maximálních cen platných pro výzvu k podávání návrhů. Po uplynutí tohoto období by se mělo mít za to, že členské státy přijaly v souladu s čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999 dodatečná opatření pro skutečně vyrobenou energii. Energie z obnovitelných zdrojů vyrobená v zařízeních financovaných výhradně z jiných zdrojů než z plateb členských států by neměla být statisticky započítána do vnitrostátních příspěvků členských států, nýbrž do cíle Unie ve výši alespoň 32% podílu na konečné spotřebě energie do roku 2030.

                     (31)

                     Jak přispívající, tak hostitelské členské státy tedy mají širokou motivaci podílet se na mechanismu, a proto by měly mít prospěch z přidělování statistických přínosů. Pokud jde o přispívající členské státy, mechanismus by jim měl nabídnout možnost obdržet za každé zaplacené euro přidělenou energii z obnovitelných zdrojů, využívat úspor nákladů a potenciálu levné energie z obnovitelných zdrojů v různých odvětvích ve srovnání s čistě vnitrostátním zaváděním obnovitelných zdrojů energie a těžit z nízkých transakčních nákladů. Kromě toho by měl mechanismus usnadnit dodržení jejich základního cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie pro rok 2020.

                     (32)

                     Hostitelským členským státům by měl mechanismus umožnit získat potenciálně bezplatně řadu výhod, těžit z místních investic a tvorby pracovních míst, jakož i ze snížení emisí skleníkových plynů a lepší kvality ovzduší, modernizovat své vnitrostátní energetické systémy a snížit závislost na dovozu. Navíc by měly být hostitelské členské státy příjemci statistických přínosů souvisejících s náklady, které vlastní projekt vytváří, například síťovými náklady. Za účelem pokrytí těchto nákladů je oprávněné, aby hostitelské členské státy tyto statistické přínosy obdržely i v případě, že zařízení bylo financováno z jiných zdrojů než plateb členských států.

                     (33)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro energetickou unii zřízeného podle článku 44 nařízení (EU) 2018/1999,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
         KAPITOLA I

            OBECNÁ USTANOVENÍ

            Článek 1
            Předmět
            Toto nařízení obsahuje ustanovení nezbytná pro uplatňování a fungování mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů (dále jen „mechanismus“).

            Článek 2
            Cíle

               1.   Mechanismus podporuje zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Unii.

               2.   Za tímto účelem plní mechanismus tyto dvě funkce:

                           a)

                           podporuje nové projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v Unii s cílem dorovnat rozdíl oproti orientační trajektorii Unie v souladu s čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1999 (dále jen „funkce dorovnání rozdílu“);

                           b)

                           přispívá k fungování podpůrného rámce podle čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999 a tím podporuje zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Unii bez ohledu na rozdíl oproti orientační trajektorii Unie (dále jen „podpůrná funkce“).

               3.   Není-li v tomto nařízení stanoveno jinak, přiděluje mechanismus své zdroje na podporu zavádění energie z obnovitelných zdrojů v celé Unii v souladu s pravidly stanovenými v tomto nařízení bez rozlišování mezi dvěma funkcemi uvedenými v tomto článku v odstavci 2.

            Článek 3
            Definice
            Pro účely tohoto nařízení se rozumí:

                        1)

                        „mechanismem“ mechanismus Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů uvedený v článku 33 nařízení (EU) 2018/1999;

                        2)

                        „funkcemi mechanismu“ jak funkce dorovnání rozdílu, tak podpůrná funkce mechanismu Unie pro financování energie z obnovitelných zdrojů;

                        3)

                        „přispívajícím členským státem“ členský stát, který provede přímou platbu do mechanismu v souladu s čl. 33 odst. 1 nebo 2 nařízení (EU) 2018/1999;

                        4)

                        „hostitelským členským státem“ členský stát, který na svém území povolí instalaci fyzických zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů financovaných mechanismem;

                        5)

                        „zúčastněnými členskými státy“ jak přispívající členské státy, tak hostitelské členské státy;

                        6)

                        „předkladatelem projektu“ osoba nebo subjekt, který vypracovává projekt v oblasti energie z obnovitelných zdrojů;

                        7)

                        „unijními fondy“ jakákoli forma finanční podpory Unie, včetně nástrojů Unie na podporu investic a fondů nebo programů zahrnujících finanční nástroje, bez ohledu na to, zda je součástí rozpočtu Evropské unie;

                        8)

                        „dobrovolnou finanční platbou“ platba provedená členskými státy pro účely funkce dorovnání rozdílu v souladu s čl. 33 odst. 1 nařízení (EU) 2018/1999;

                        9)

                        „dodatečnými platbami“ platby provedené přímo členskými státy pro účely podpůrné funkce v souladu s čl. 33 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2018/1999;

                        10)

                        „platbou“ jak dodatečná platba, tak dobrovolná finanční platba;

                        11)

                        „koordinací“ koordinace mezi mechanismem financování a jakýmkoli jiným unijním nebo vnitrostátním nástrojem financování v souladu s článkem 24;

                        12)

                        „operací kombinování zdrojů“ operace podporovaná z rozpočtu Unie založená na kombinování buď nevratných a vratných forem podpory, nebo vratných forem podpory z rozpočtu Unie s vratnými formami podpory poskytované rozvojovými nebo jinými veřejnými finančními institucemi, jakož i komerčními finančními institucemi a investory;

                        13)

                        „maximální cenou“ maximální cena za kWh nebo kW, kterou lze v rámci konkrétní výzvy přiznat a při jejímž překročení jsou žádosti z řízení o udělení grantu vyloučeny;

                        14)

                        „energií z obnovitelných zdrojů“ energie z obnovitelných zdrojů podle definice v čl. 2 odst. 1 směrnice (EU) 2018/2001;

                        15)

                        „dodatečnou jednotkou“ definované množství výrobní kapacity (kW) nebo vyrobené energie (kWh) v souladu s článkem 7 směrnice (EU) 2018/2001, které lze připsat výlučně uplatňování podpory poskytované mechanismem;

                        16)

                        „řízením podle nabídnuté ceny (pay-as-bid)“ řízení o udělení grantu, při kterém je žadatelům udělena grantová podpora odpovídající ceně za dodatečnou jednotku nabídnuté v jejich žádosti;

                        17)

                        „řízením podle schválené ceny (pay-as-clear)“ řízení o udělení grantu, při kterém je žadatelům udělena grantová podpora odpovídající ceně za dodatečnou jednotku, která se určí při schválení udělovacího řízení;

                        18)

                        „pohyblivou prémií“ provozní podpora ve formě prémie na kWh vypočtené jako rozdíl mezi průměrnou velkoobchodní cenou v cenové oblasti, ve které se nachází dané zařízení, a cenou stanovenou v rámci řízení o udělení grantu;

                        19)

                        „pevnou prémií“ provozní podpora ve formě prémie na kWh připočítávané k tržní ceně, jejíž výše se stanoví v rámci řízení o udělení grantu;

                        20)

                        „investiční podporou“ platby z mechanismu související s instalací kapacity pro dodatečné jednotky vyplácené na kW;

                        21)

                        „provozní podporou“ příspěvky z mechanismu, které souvisejí s nepřetržitým provozem podniku a které se vyplácejí na dodatečnou jednotku vyrobených kWh.

            Článek 4
            Zdroje financování

               1.   Podle článku 33 nařízení (EU) 2018/1999 mohou být opatření v rámci mechanismu financována z plateb členských států, unijních fondů nebo příspěvků soukromého sektoru.

               2.   Mechanismus může přijímat dobrovolné platby členských států podle čl. 32 odst. 3 písm. d) nařízení (EU) 2018/1999 nebo dodatečné platby členských států podle čl. 33 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) 2018/1999.

               3.   Mechanismus může přijímat rozpočtové příspěvky z jiných programů Unie v souladu s příslušnými základními akty. Pokud tak stanoví uvedené příslušné základní akty, použijí se tyto příspěvky v souladu s ustanoveními tohoto nařízení, zejména s cílem přispět k fungování podpůrného rámce podle čl. 3 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001. O tom, pro které výzvy se tyto příspěvky použijí, rozhodne Komise.

               4.   Mechanismus může přijímat příspěvky soukromého sektoru od jakéhokoli soukromého subjektu, ať jde o fyzickou, nebo právnickou osobu. Před předáním svého příspěvku do mechanismu může soukromý subjekt vyjádřit preferenci ohledně výzvy k podávání návrhů, pro kterou je jeho platba určena, nebo ohledně typu technologie či konečného použití, který je ochoten podpořit, aniž by došlo k narušení hospodářské soutěže na trhu, a může požádat o obdržení záruk původu, které by mohly být vydány na výrobu energie z obnovitelných zdrojů. K této preferenci, která pro Komisi není závazná, může Komise přihlédnout. Soukromý subjekt poskytne mechanismu svůj příspěvek do tří měsíců od obdržení informací o konečných prvcích výzvy k předkládání návrhů.

            Článek 5
            Provádění a formy financování

               1.   Mechanismus se provádí v rámci přímého řízení v souladu s finančním nařízením nebo v rámci nepřímého řízení společně se subjekty uvedenými v čl. 62 odst. 1 písm. c) finančního nařízení.

               2.   V souladu s článkem 33 nařízení (EU) 2018/1999 plní mechanismus cíle uvedené v článku 2 poskytováním financování v kterékoli formě stanovené v nařízení (EU, Euratom) 2018/1046, včetně grantů. Může též poskytovat financování formou finančních nástrojů v rámci operací kombinování zdrojů.

               3.   Mechanismus může své cíle uvedené v článku 2 plnit také přidělováním finanční podpory v koordinaci s jinými nástroji a programy Unie, jak je stanoveno v kapitole III.

            Článek 6
            Příspěvek mechanismu k podpůrnému rámci

               1.   Mechanismus přispívá k fungování podpůrného rámce v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999, mimo jiné za účelem snížení nákladů na kapitál pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů a posílení regionální spolupráce mezi členskými státy a mezi členskými státy a třetími zeměmi. Za tímto účelem:

                           a)

                           Komise může přidělovat unijní fondy obdržené podle čl. 4 odst. 3;

                           b)

                           podpora přidělovaná mechanismem může být koordinována s financováním z jiných vnitrostátních nebo unijních programů a/nebo nástrojů v souladu s tímto nařízením.

               2.   Poskytuje-li mechanismus podporu v rámci příspěvku k podpůrnému rámci, použijí se odpovídajícím způsobem zásady řízení o udělení grantu podle čl. 15 odst. 4 a veškerá další příslušná ustanovení tohoto nařízení.

         KAPITOLA II

            NEVRATNÁ PODPORA VE FORMĚ GRANTŮ

            ODDÍL I

               Vyjádření zájmu ze strany členských států a řízení o udělení grantu

            Článek 7
            Vyjádření zájmu ze strany členských států

               1.   Komise každoročně vyzve členské státy, aby vyjádřily zájem zúčastnit se jako přispívající a/nebo hostitelský členský stát řízení o udělení grantu pořádaných mechanismem, a předá členským státům orientační harmonogram týkající se procesních kroků od vyjádření zájmu po výzvy k podávání návrhů a také informaci o tom, kdy má Komise v úmyslu vyhlásit příští výzvu k vyjádření zájmu.

               2.   Členské státy, které mají zájem zúčastnit se jako hostitelský členský stát, a v příslušných případech třetí země v souladu s požadavky článku 11 směrnice 2018/2001 poskytnou Komisi alespoň tyto informace:

                           a)

                           maximální celkovou kapacitu nebo množství energie z obnovitelných zdrojů vyrobené na území hostitelského členského státu, které je k dispozici pro projekty podporované z mechanismu, v příslušných případech také podle technologie a roku;

                           b)

                           preferované technologie nebo odvětví konečné spotřeby;

                           c)

                           maximální kapacitu nebo množství energie z obnovitelných zdrojů vyrobené projekty, v příslušných případech podle technologie;

                           d)

                           v příslušných případech omezení týkající se lokality nebo zeměpisná omezení;

                           e)

                           požadovaný minimální podíl statistických přínosů, který má být v souladu s článkem 27 přidělen hostitelskému členskému státu, v příslušných případech podle technologie, včetně odhadu nákladů na integraci systému;

                           f)

                           informace o vnitrostátním regulačním režimu vztahujícím se na předkladatele projektů, pokud jde o rozdělení síťových nákladů, podle technologie;

                           g)

                           případné další preference nebo omezení, včetně environmentálních kritérií, podložené vysvětlením.

               3.   Členské státy, které mají zájem zúčastnit se jako přispívající členský stát, poskytnou Komisi alespoň tyto informace:

                           a)

                           objemy vyrobené energie z obnovitelných zdrojů, vyjádřené v kWh, které zamýšlejí prostřednictvím mechanismu podpořit a využít z hlediska statistických přídělů;

                           b)

                           orientační maximální rozpočet na kWh/kW, který jsou připraveny vyplatit v zájmu svých statistických přínosů;

                           c)

                           maximální zamýšlený finanční příspěvek do mechanismu financování v eurech na jednotlivé řízení o udělení grantu;

                           d)

                           preference řízení o udělení grantu, která jsou technologicky neutrální, zahrnují více různých technologií nebo jsou zaměřená na určitou technologii, projekt či konečné použití, v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001;

                           e)

                           požadovaný minimální podíl statistických přínosů, který jim má být v souladu s článkem 27 přidělen, v příslušných případech podle technologie;

                           f)

                           další preference související s jejich finančním příspěvkem, včetně environmentálních kritérií.

               4.   Aniž je dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 (4), nezveřejní Komise žádné informace poskytnuté členským státem v rámci vyjádření zájmu, s výjimkou případů, kdy to dotčený členský stát výslovně povolí.

               5.   Komise zohlední informace poskytnuté hostitelskými a přispívajícími členskými státy podle tohoto článku, pokud jde o koncipování výzev k podávání návrhů, zejména:

                           a)

                           cíle výzvy;

                           b)

                           formu grantů (investiční, nebo provozní podpora);

                           c)

                           energii z obnovitelných zdrojů vyrobenou během podpůrného období nebo kapacitu (kWh nebo kW), na jejímž základě bude podpora udělena;

                           d)

                           způsobilé technologie;

                           e)

                           maximální cenu;

                           f)

                           omezení týkající se lokality, zeměpisná a regulační omezení a environmentální kritéria;

                           g)

                           realizační období projektů;

                           h)

                           rozdělení statistických přínosů mezi přispívající a hostitelské členské státy;

                           i)

                           kritéria pro udělení finanční podpory.

               6.   Komise vypočítá maximální cenu uvedenou v tomto článku v odstavci 5 mimo jiné na základě informací poskytnutých členskými státy v rámci vyjádření zájmu, příslušných srovnávacích hodnot, jako jsou výsledky předchozích výzev, studií o nákladech a případně i výsledků modelování. Výpočet zohlední celkové měrné náklady na výrobu energie příslušné technologie na výrobu energie z obnovitelných zdrojů, které budou pravidelně upravovány.

               7.   Svůj záměr zahájit výzvu k podávání návrhů a předpokládané prvky uvedené v předchozích dvou odstavcích sdělí Komise členským státům před zahájením dané výzvy.

               8.   K informacím oznámeným Komisí podle předchozího odstavce mohou členské státy vyjádřit své názory. Po přezkoumání těchto připomínek s ohledem na cíle mechanismu sdělí Komise členským státům konečné prvky uvedené v odstavcích 5 a 6.

            Článek 8
            Závazné závazky hostitelských členských států

               1.   Hostitelské členské státy potvrdí Komisi svůj neodvolatelný a bezpodmínečný závazek zúčastnit se mechanismu s cílem umožnit zařízením umístěným na jejich území přijímat podporu v rámci mechanismu v souladu s vnitrostátním regulačním režimem, a to do tří měsíců od obdržení informací uvedených v čl. 7 odst. 8. Tento závazek je závazný.

               2.   Pokud jde o požadavky, které musí projekty na jejich území splňovat, aby mohly přijímat podporu v rámci mechanismu, poskytnou hostitelské členské státy tyto informace:

                           a)

                           maximální kapacitu, která je na území hostitelských členských států k dispozici pro projekty podporované mechanismem, v příslušných případech také podle technologie a roku;

                           b)

                           maximální množství energie z obnovitelných zdrojů vyrobené těmito projekty a v příslušných případech omezení týkající se lokality;

                           c)

                           vnitrostátní režim vztahující se na předkladatele projektů, pokud jde o podporované síťové náklady;

                           d)

                           další významné prvky.

               3.   Informace obdržené podle odstavce 2 tohoto článku vezme Komise v potaz při koncipování řízení o udělení grantu.

               4.   Hostitelský členský stát potvrzující svůj závazek poskytne Komisi nezbytnou správní pomoc pro uplatňování mechanismu, zejména pro účely vykazování množství energie z obnovitelných zdrojů vyrobeného v rámci projektů na území tohoto hostitelského členského státu, které obdržely nevratnou podporu z mechanismu.

               5.   Tento článek se odpovídajícím způsobem použije pro třetí země, které se účastní mechanismu a jsou hostitelskými zeměmi projektů.

            Článek 9
            Sdělení Komise o maximálních cenách
            Na základě závazných závazků hostitelských členských států a přístupu uvedeného v čl. 7 odst. 6 Komise určí a sdělí zúčastněným členským státům maximální cenu a maximální dostupný rozpočet v eurech pro každou výzvu k podávání návrhů, jakož i informace o tom, jaké má členský stát možnosti v případě, že výsledek výzvy k podávání návrhů bude nižší než maximální cena.

            Článek 10
            Závazné závazky přispívajících členských států
            Přispívající členské státy potvrdí Komisi svůj neodvolatelný a bezpodmínečný závazek provést platby do mechanismu v souvislosti s jednou nebo několika výzvami k podávání návrhů, a to do tří měsíců od obdržení sdělení o maximálních cenách uvedeného v článku 9. Závazek přispívajícího členského státu je závazný a zahrnuje alespoň tyto prvky týkající se příspěvků do mechanismu:

                        a)

                        objem finančního příspěvku členského státu (v eurech) na řízení o udělení grantu nebo výroba energie z obnovitelných zdrojů, kterou členský stát podpoří a ze které bude mít přínos ve formě statistických přídělů, vyjádřená v kW nebo kWh, podle konečné maximální ceny ve spojení s maximálním dostupným rozpočtem v eurech;

                        b)

                        načasování plateb;

                        c)

                        informace o tom, zda se platba provádí podle čl. 33 odst. 1, nebo čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999;

                        d)

                        rozdělení statistických přínosů mezi přispívající a hostitelské členské státy;

            Článek 11
            Výzva k podávání návrhů

               1.   Na základě závazných závazků hostitelských členských států a v příslušných případech třetích zemí a závazných závazků přispívajících členských států vyhlásí Komise v patřičné lhůtě výzvu nebo výzvy k podávání návrhů. Komise může vyhlásit několik výzev současně nebo provádět několik řízení o udělení grantu v rámci téže výzvy. Komise se může rovněž rozhodnout, že výzvu k podávání návrhů nevyhlásí, pokud zájem vyjádřený přispívajícími členskými státy a/nebo hostitelskými členskými státy vede k objemům, které jsou na úspěšné provedení výzvy příliš nízké, nebo pokud by související transakční náklady byly příliš vysoké, což se posoudí pro každou konkrétní výzvu k předkládání návrhů.

               2.   Výzva k podávání návrhů se zveřejní poté, co jsou platby členských států převedeny do rozpočtu Unie.

            Článek 12
            Postup hodnocení

               1.   Po ověření kritérií způsobilosti Komise předložené návrhy vyhodnotí postupem stanoveným v článku 200 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

               2.   Podpora se udělí nejprve žádosti nabízející nejnižší cenu a dále v pořadí od nejnižší ceny k nejvyšší ceně s výjimkou případů, kdy se použijí jiná kritéria pro udělení podle článku 21.

            Článek 13
            Neúspěch řízení o udělení grantu
            Jestliže poté, co přispívající členský stát provede platbu do mechanismu, není udělovací řízení dokončeno, mimo jiné v důsledku toho, že na výzvu k podávání návrhů neodpověděli žádní vhodní žadatelé, nabídne Komise přispívajícímu členskému státu možnost buď získat zpět částku, kterou přispěl, nebo ponechat příspěvek v mechanismu za účelem jeho použití v nové výzvě k podávání návrhů, u které bude členský stát muset potvrdit svůj závazek podle článku 10.

            Článek 14
            Neprovedení projektu předkladatelem

               1.   Pokud předkladatel projektu projekt nerealizuje v souladu s výzvou k podávání návrhů a příslušnou grantovou dohodou, použijí se příslušná ustanovení o pozastavení, ukončení a snížení uvedená v nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

               2.   Pokud v souladu s odstavcem 1 projekt nezajistí očekávanou výrobní kapacitu nebo objem vyrobené energie z obnovitelných zdrojů, statistické přínosy se členským státům přidělí na základě skutečně vytvořené kapacity nebo vyrobené energie z obnovitelných zdrojů. V tom případě se má za to, že zúčastněné členské státy přijaly dodatečná opatření v souladu s čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999 ohledně množství energie, jež Komise vypočítá na základě očekávané výrobní kapacity, finančního příspěvku zaplaceného daným členským státem a maximálních cen týkajících se nabídkového řízení, kterého se tento členský stát zavázal zúčastnit, a to pro období, během kterého by projekt vedl ke statistickým přínosům podle čl. 27 odst. 2 první věty.

            ODDÍL II

               Koncepce řízení o udělení grantu

            Článek 15
            Zásady řízení o udělení grantu

               1.   Granty se udělují prostřednictvím výzev k podávání návrhů a následného řízení o udělení grantu.

               2.   Pokud členský stát přispěje do mechanismu uskutečněním dobrovolné finanční platby podle čl. 32 odst. 3 nařízení (EU) 2018/1999, může být tento příspěvek přidělen pouze na projekty vybrané v rámci udělovacího řízení, ve kterém je jediným kritériem pro udělení nejnižší cena.

               3.   Pokud členský stát přispěje do mechanismu uskutečněním dodatečné platby v souladu s čl. 33 odst. 2 nařízení (EU) 2018/1999, může být tento příspěvek přidělen na společné projekty, společné projekty s třetími zeměmi, společné režimy podpory, projekty malého rozsahu nebo projekty zahrnující inovativní technologie, projekty v nejvzdálenějších regionech a na izolovaných nebo malých ostrovech, rozvoj projektů pro začlenění obnovitelných zdrojů do energetické soustavy nebo jiné projekty, které přispívají k podpůrnému rámci podle čl. 3 odst. 5 směrnice 2018/2001.

               4.   Koncepce udělovacího řízení musí být v souladu s těmito zásadami:

                           a)

                           zajistit soutěž mezi žádostmi o grant za účelem dosažení nákladově efektivního zavádění energie z obnovitelných zdrojů;

                           b)

                           zmírnit finanční riziko pro žadatele v jednotlivých řízeních o udělení grantu;

                           c)

                           omezit transakční náklady pro žadatele a přispívající členské státy.

            Článek 16
            Rozsah řízení o udělení grantu

               1.   Přidělování podpory ve formě grantů se provádí prostřednictvím řízení o udělení grantu, která mohou mít různý rozsah v souladu s kritérii stanovenými v čl. 4 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001 takto:

                           a)

                           posoudit proveditelnost technologicky neutrálních řízení o udělení grantu, ve kterých jsou všechny technologie podle směrnice (EU) 2018/2001 způsobilé;

                           b)

                           alternativně zvážit použití řízení o udělení grantu zahrnujících více různých technologií, ve kterých jsou způsobilé soutěžit pouze určité technologie podle směrnice (EU) 2018/2001;

                           c)

                           řízení o udělení grantu specifická pro určitou technologii, ve kterých je způsobilá jedna konkrétní technologie definovaná ve směrnici (EU) 2018/2001;

                           d)

                           řízení o udělení grantu specifická pro určitý projekt, ve kterých zhotovitelé projektů soutěží o možnost realizovat předem stanovený projekt, což může zahrnovat omezení na určitou technologii a/nebo určitou lokalitu, jež předem stanovil hostitelský členský stát;

                           e)

                           řízení o udělení grantu specifická pro určité konečné použití, ve kterých jsou způsobilé jen projekty určené pro konkrétní konečné použití, například vytápění a chlazení nebo doprava.

               2.   O rozsahu řízení o udělení grantu rozhodne Komise s přihlédnutím k preferencím, které vyjádřily přispívající a hostitelské členské státy, vývoji trhu s energií z obnovitelných zdrojů v Unii a dalším významným okolnostem.

               3.   S cílem prověřit potenciál nákladové efektivity a podpořit konvergenci a spolupráci mohou být řízení o udělení grantu uvedená v odstavci 1 tohoto článku otevřena projektům v oblasti energie z obnovitelných zdrojů napříč odvětvími elektřiny, vytápění a chlazení a dopravy.

            Článek 17
            Forma a přidělování grantů

               1.   Mechanismus přiděluje granty na:

                           a)

                           investiční podporu poskytovanou s cílem zvýšit kapacitu pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů;

                           b)

                           provozní podporu poskytovanou s cílem podpořit provoz zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím prémií, jak pevných, tak pohyblivých, vyplácených navíc k tržním příjmům.

               2.   O formě podpory pro projekty, kterým byla podpora udělena, rozhodne Komise s přihlédnutím k preferencím, které vyjádřily přispívající a hostitelské členské státy, vývoji trhu s energií z obnovitelných zdrojů v Unii a dalším významným okolnostem.

            Článek 18
            Investiční podpora
            Pokud mechanismus poskytuje investiční podporu, budou forma podpory, její vyplácení a další zvláštní pravidla stanoveny v příslušné výzvě nebo výzvách k podávání návrhů.

            Článek 19
            Provozní podpora
            Pokud mechanismus poskytuje provozní podporu, může mít tato podpora podobu pevné prémie nebo pohyblivé prémie. Její vyplácení a další zvláštní pravidla budou stanoveny v příslušné výzvě nebo výzvách k podávání návrhů.

            Článek 20
            Kritéria způsobilosti a kritéria pro výběr
            Kritéria způsobilosti a kritéria pro výběr se stanoví ve výzvě k podávání návrhů s náležitým zohledněním cílů akce a v souladu s články 197 a 198 nařízení (EU, Euratom) 2018/1046.

            Článek 21
            Kritéria pro udělení

               1.   Kritéria pro udělení týkající se návrhů se stanoví ve výzvě k podávání návrhů a musí být v souladu s čl. 15 odst. 2, pokud jde o funkci dorovnání rozdílu, a s čl. 3 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, pokud jde o podpůrnou funkci.

               2.   Pokud jde o podpůrnou funkci, kritéria pro udělení pro návrhy musí v rámci možností odrážet vyjádřené preference členských států, zejména pokud jde o environmentální kritéria.

               3.   U demonstračních projektů představujících významnou inovaci může výzva k podávání návrhů stanovit zvláštní kritéria pro udělení, zejména v případě žádostí v udělovacím řízení specifickém pro určitou technologii nebo udělovacím řízení specifickém pro určitý projekt.

            Článek 22
            Podpořený předmět a objem

               1.   Předmět a objem, které jsou podpořeny v řízení o udělení grantu, mohou být vymezeny z hlediska instalovaného výkonu (kapacity) v kW nebo z hlediska výroby energie v kWh. Alternativně může být objem vymezen z hlediska rozpočtu v eurech a výrobní kapacita nebo vyrobená energie mohou být podpořeny do vyčerpání rozpočtu.

               2.   Pokud je v řízení o udělení grantu vymezena kapacita nebo vyrobená energie z obnovitelných zdrojů, stanoví se v něm cílový objem a podpora se udělí projektům, které získaly nejvyšší hodnocení podle příslušných kritérií pro udělení grantu, a to až do dosažení cílového objemu.

               3.   Je-li v řízení o udělení grantu vymezen rozpočet, stanoví se v něm maximální částka rozpočtu, která se uděluje projektům, které získaly nejvyšší hodnocení podle příslušných kritérií pro udělení grantu, a to až do vyčerpání rozpočtu.

               4.   Objemy pro soutěžní řízení o udělení grantu se stanoví před tímto řízením a v jeho průběhu se nemění.

            Článek 23
            Období provádění

               1.   Období provádění jsou specifická pro jednotlivé technologie a musí odrážet realistickou dobu realizace projektu u každé technologie, ale současně jsou nastavena tak, aby uchazeči museli vykonat značný rozsah předběžných prací.

               2.   Odchylně od odstavce 1 mohou být v technologicky neutrálních udělovacích řízeních nebo udělovacích řízeních zahrnujících více různých technologií období provádění jednotná pro všechny technologie, aby bylo možné vybrat projekty a technologie s nejkratší dobou realizace, aniž by byly diskriminovány určité technologie vyžadující delší období provádění.

               3.   Období provádění jsou ve všech členských státech jednotná, pokud Komise na základě odůvodněných výjimek, například za účelem zmírnění systémových znevýhodnění u projektů umístěných v určité zemi, nedospěje k závěru, že jsou namístě období provádění specifická pro jednotlivé země.

         KAPITOLA III

            KOORDINACE PODPORY

            Článek 24
            Kombinované financování a koordinace podpory mezi mechanismem financování a jinými unijními nebo vnitrostátními nástroji

               1.   Projekty mohou být financovány prostřednictvím kombinovaného financování z mechanismu a z jiných unijních nebo vnitrostátních veřejných nebo soukromých programů a/nebo nástrojů, pokud jsou příslušné vnitrostátní veřejné mechanismy v souladu s právními předpisy o státní podpoře a stejné náklady nejsou z rozpočtu Unie financovány dvakrát.

               2.   Pro účely odstavce 1:

                           a)

                           mechanismus může své pracovní programy a udělovací řízení, včetně harmonogramu, postupu podávání žádostí a sledování, koordinovat s pracovními programy jiných unijních nebo vnitrostátních fondů;

                           b)

                           kombinovaná podpora z mechanismu a z jiných nástrojů nebo programů Unie nesmí překročit celkové náklady projektu;

                           c)

                           financování z mechanismu nesmí projekt kombinovat s financováním z režimů podpory poskytovaných členskými státy, které by financovalo stejné dodatečné jednotky;

                           d)

                           součet vratné a nevratné podpory pro daný projekt podle čl. 5 odst. 2, ať jde o unijní, nebo vnitrostátní a veřejnou, nebo soukromou podporu, nesmí překročit celkové náklady projektu;

                           e)

                           vratná podpora z nástrojů nebo programů Unie na daný projekt se nesmí použít k předběžnému financování grantu z mechanismu na tentýž projekt;

                           f)

                           grant z mechanismu na daný projekt se nesmí použít k vrácení vratné podpory z nástrojů nebo programů Unie na tentýž projekt.

         KAPITOLA IV

            PLATBY ČLENSKÝCH STÁTŮ DO MECHANISMU A PŘIDĚLOVÁNÍ STATISTICKÝCH PŘÍNOSŮ

            Článek 25
            Platby přispívajících členských států
            Na základě závazného závazku přispívajících členských států podle článku 10 vystaví Komise přispívajícímu členskému státu výzvy k úhradě. Členský stát převede platbu na účet uvedený ve výzvě k úhradě ve lhůtě v ní uvedené.

            Článek 26
            Přidělování statistických přínosů členským státům

               1.   Energie z obnovitelných zdrojů vyrobená projekty, které obdržely podporu z grantů financovaných prostřednictvím mechanismu výlučně platbami členských států, vede k přidělení statistických přínosů zúčastněným členským státům v souladu s článkem 7 směrnice (EU) 2018/2001 a s podmínkami stanovenými ve výzvě k podávání návrhů.

               2.   Energie z obnovitelných zdrojů vyrobená projekty, které obdržely podporu z grantů financovaných prostřednictvím mechanismu výlučně finančními prostředky pocházejícími z unijních fondů nebo soukromých příspěvků, se statisticky nepřidělí jednotlivým členským státům, ale započítá se do závazného cíle Unie podle čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2018/2001.

               3.   Hostitelské členské státy obdrží podíl na statistických přínosech z energie z obnovitelných zdrojů vyrobené projekty, které se nacházejí na jejich území a získávají podporu z grantů financovaných z jiných zdrojů, než jsou příspěvky členských států v rámci podpůrné funkce mechanismu. Přidělení statistických přínosů hostitelskému členskému státu se provede v souladu s článkem 27.

               4.   Unijní fondy nebo soukromé příspěvky, které vedou k vyrobené energii započítané do závazného cíle Unie podle čl. 3 odst. 1 směrnice (EU) 2018/2001, se započítávají odděleně od kolektivního příspěvku členských států.

               5.   Energie z obnovitelných zdrojů vyrobená projekty, které obdržely podporu prostřednictvím grantů mechanismu financovaných z finančních prostředků pocházejících na jedné straně z plateb členských států a na druhé straně z unijních fondů nebo soukromých příspěvků, vytváří statistické přínosy pro přispívající členské státy do výše podílu financovaného platbami členských států a v souladu s podmínkami stanovenými ve výzvě k podávání návrhů, pokud jde o rozdělení statistických přínosů mezi přispívající a hostitelské členské státy. Ohledně statistických přínosů pro hostitelské členské státy se použije odstavec 3.

            Článek 27
            Rozdělení statistických přínosů mezi přispívající a hostitelské členské státy

               1.   Přispívajícím členským státům a hostitelským členským státům se přiděluje energie z obnovitelných zdrojů vyrobená v zařízeních podpořených v rámci konkrétní výzvy k podávání návrhů, které se tyto členské státy zúčastnily.

               2.   Energie z obnovitelných zdrojů vyrobená v zařízeních podpořených mechanismem vytváří statistické přínosy pro přispívající členské státy po dobu realizace vymezenou ve výzvách k podávání návrhů a sdělenou členským státům podle čl. 7 odst. 7 a 8, která se vypočítá na základě očekávané doby odepisování nebo ekonomické životnosti podpořené technologie. Po uplynutí této doby zůstanou všechny statistické přínosy hostitelským členským státům.

               3.   S výhradou odstavce 2 se energie z obnovitelných zdrojů vyrobená v zařízeních podpořených mechanismem statisticky přidělí podle směrnice (EU) 2018/2001 a rozdělí se takto:

                           a)

                           80 % přispívajícím členským státům;

                           b)

                           20 % hostitelským členským státům.

               4.   Komise může navrhnout odchylku od rozdělení stanoveného v odstavci 2 tohoto článku s tím, že energie bude přispívajícím a hostitelským členským státům přidělena v rozmezí od 50 % do 100 % pro přispívající členský stát a od 0 % do 50 % pro hostitelský členský stát, přičemž celkový příděl pro přispívající i hostitelský členský stát činí 100 %. Navrhované rozdělení se použije pro danou výzvu k podávání návrhů a vychází z těchto kritérií:

                           a)

                           pravděpodobnost, že výzva vyvolá vyvážený zájem přispívajících členských států a hostitelských členských států, aby byla ve výzvě k podávání návrhů zajištěna účinná hospodářská soutěž;

                           b)

                           pravděpodobnost, že mechanismus na základě výzvy nevyplatí žádnou nebo vyplatí jen nízkou podporu;

                           c)

                           potenciální náklady, včetně nákladů na integraci systému, které mohou vzniknout hostitelským členským státům.

               5.   O rozdělení, které zamýšlí zahrnout do výzvy k podávání návrhů, Komise informuje členské státy v souladu s čl. 7 odst. 7 a 8.

               6.   V případě energie z obnovitelných zdrojů vyrobené v zařízeních podpořených mechanismem, která se nacházejí v třetích zemích účastnících se mechanismu, se 100 % statistických přínosů přidělí přispívajícím členským státům v souladu s článkem 11 směrnice (EU) 2018/2001.

            Článek 28
            Podávání zpráv o výrobě energie a výpočet statistických přínosů prováděný Komisí

               1.   Hostitelské členské státy a třetí země účastnící se mechanismu, které jsou hostitelskými zeměmi projektů, předávají Komisi dvakrát ročně dostupné údaje o výrobě energie projekty financovanými z mechanismu v daném roce, a to do 1. ledna a do 1. července roku následujícího po roce výroby.

               2.   Skutečné statistické přínosy, které mají být přiděleny zúčastněným členským státům, Komise vypočítá jednou za rok a zúčastněným členským státům je sdělí do 1. října roku následujícího po roce výroby a zúčastněné členské státy je vykáží v souladu s ustanoveními směrnice (EU) 2018/2001. Celkové přidělené statistické přínosy odpovídají skutečně vyrobené energii v souladu s údaji a tržními hodnotami, které sdělily členské státy.

         KAPITOLA V

            ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ

            Článek 29
            Hodnocení

               1.   Komise provádí hodnocení fungování mechanismu v rámci přezkumu podle článku 45 nařízení (EU) 2018/1999.

               2.   Toto hodnocení se zaměří na posouzení synergií mezi mechanismem a ostatními příslušnými programy Unie, na účinnost mechanismu z hlediska příspěvku k dosažení cílů uvedených v čl. 3 odst. 5 směrnice (EU) 2018/2001, čl. 32 odst. 3 písm. d), čl. 32 odst. 4 a článku 33 nařízení (EU) 2018/1999, na účinnost poskytování vratných forem podpory z mechanismu projektům a na účinnost kombinace vratných forem podpory s nevratnými formami podpory prostřednictvím operací kombinování zdrojů v rámci unijního nástroje na podporu investic.

               3.   Na základě výsledků hodnocení uvedených v odstavci 1 Komise v příslušných případech předloží návrhy s cílem zajistit, aby mechanismus dosáhl pokroku směrem k realizaci cílů uvedených v odstavci 2.

               4.   Výsledky hodnocení provedených podle odstavců 1 a 2 předloží Komise Výboru pro energetickou unii a veřejně je zpřístupní.

            Článek 30
            Podávání zpráv

               1.   Do 31. října každého roku předloží Komise Výboru pro energetickou unii zprávu o fungování mechanismu a o jeho příspěvku k plnění závazného cíle Unie v oblasti energie z obnovitelných zdrojů pro rok 2030 a cílů Zelené dohody pro Evropu. Tato zpráva se zveřejní.

               2.   Do 31. října každého roku předloží Komise Výboru pro energetickou unii a Evropskému parlamentu zprávu o využití vnějších účelově vázaných příjmů od členských států a unijních fondů, které mechanismus obdržel, o výši podpory, která byla přidělena v předchozím roce, a o zbývajících nepřidělených prostředcích v mechanismu.

            Článek 31
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 15. září 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 1.

            (2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 82).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) 2018/1046 ze dne 18. července 2018, kterým se stanoví finanční pravidla pro souhrnný rozpočet Unie, mění nařízení (EU) č. 1296/2013, (EU) č. 1301/2013, (EU) č. 1303/2013, (EU) č. 1304/2013, (EU) č. 1309/2013, (EU) č. 1316/2013, (EU) č. 223/2014 a (EU) č. 283/2014 a rozhodnutí č. 541/2014/EU a zrušuje nařízení (EU, Euratom) č. 966/2012 (Úř. věst. L 193, 30.7.2018, s. 1).

            (4)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2020/1295 ze dne 16. září 2020, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/408, pokud jde o zařazení účinných látek karbetamid, emamektin, flurochloridon, gama-cyhalothrin, halosulfuron-methyl, ipkonazol a tembotrion na seznam látek, které se mají nahradit (Text s významem pro EHP)

text:
                  17.9.2020

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 303/18

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2020/1295
         ze dne 16. září 2020,
         kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2015/408, pokud jde o zařazení účinných látek karbetamid, emamektin, flurochloridon, gama-cyhalothrin, halosulfuron-methyl, ipkonazol a tembotrion na seznam látek, které se mají nahradit
         (Text s významem pro EHP)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 ze dne 21. října 2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o zrušení směrnic Rady 79/117/EHS a 91/414/EHS (1), a zejména na čl. 78 odst. 2 a čl. 80 odst. 7 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Prováděcím nařízením Komise (EU) 2015/408 (2) byl vytvořen seznam účinných látek, které splňují kritéria stanovená v bodě 4 přílohy II nařízení (ES) č. 1107/2009 pro to, aby byly považovány za látky, které se mají nahradit.

                     (2)

                     Prováděcí nařízení (EU) 2015/408 bylo založeno na studii, která zhodnotila informace o účinných látkách schválených před 31. lednem 2013. V zájmu jednotnosti a rovného zacházení je vhodné aktualizovat seznam látek, které se mají nahradit, tím, že na něj budou zařazeny další látky schválené podle přechodných pravidel podle čl. 80 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009, které splňují kritéria stanovená v bodě 4 přílohy II uvedeného nařízení.

                     (3)

                     Karbetamid, flurochloridon, halosulfuron-methyl a ipkonazol byly schváleny podle čl. 80 odst. 1 nařízení (ES) č. 1107/2009, ale nebyly zařazeny na seznam látek, které se mají nahradit, protože v té době nesplňovaly kritéria stanovená v bodě 4 přílohy II uvedeného nařízení. Výbor pro posuzování rizik zřízený při Evropské agentuře pro chemické látky dospěl ve svých nedávných stanoviscích k závěru, že tyto účinné látky by měly být klasifikovány jako toxické pro reprodukci kategorie 1B v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 (3). Na základě tohoto posouzení se má za to, že karbetamid, flurochloridon, halosulfuron-methyl a ipkonazol (4) splňují kritérium stanovené v příloze II bodě 4 šesté odrážce nařízení (ES) č. 1107/2009.

                     (4)

                     Emamektin, gama-cyhalothrin a tembotrion nebyly při sestavování seznamu látek, které se mají nahradit, zohledněny, protože nebyly schváleny ke dni 31. ledna 2013, což bylo konečné datum pro schválení látek posuzovaných v uvedené studii, jež byla základem prováděcího nařízení (EU) 2015/408, a proto byly ze seznamu sestaveného uvedeným prováděcím nařízením vynechány.

                     (5)

                     Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) nicméně před schválením účinných látek emamektin (5) a tembotrion (6) dospěl k závěru, že tyto látky splňují kritérium stanovené v příloze II bodě 4 první odrážce nařízení (ES) č. 1107/2009, protože jejich přijatelný denní příjem a přijatelná úroveň expozice obsluhy jsou výrazně nižší než referenční hodnoty většiny schválených účinných látek.

                     (6)

                     Úřad rovněž dospěl k závěru, že gama-cyhalothrin (7) splňuje kritérium stanovené v příloze II bodě 4 první odrážce nařízení (ES) č. 1107/2009, protože přijatelná úroveň expozice obsluhy a akutní referenční dávka pro tuto látku jsou výrazně nižší než referenční hodnoty většiny schválených účinných látek.

                     (7)

                     Prováděcí nařízení (EU) 2015/408 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno, aby byla zohledněna tato posouzení.

                     (8)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro rostliny, zvířata, potraviny a krmiva,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Příloha prováděcího nařízení (EU) 2015/408 se mění takto:

                        1)

                        Mezi položku „karbendazim“ a položku „chlortoluron“ se vkládá název „karbetamid“.

                        2)

                        Mezi položku „dikvat“ a položku „epoxikonazol“ se vkládá název „emamektin“.

                        3)

                        Mezi položku „fluchinkonazol“ a položku „glufosinát“ se vkládá název „flurochloridon“.

                        4)

                        Mezi položku „fluchinkonazol“ a položku „glufosinát“ se vkládá název „gama-cyhalothrin“.

                        5)

                        Mezi položku „glufosinát“ a položku „haloxyfop-P“ se vkládá název „halosulfuron-methyl“.

                        6)

                        Mezi položku „imazosulfuron“ a položku „isoproturon“ se vkládá název „ipkonazol“.

                        7)

                        Mezi položku „tebufenpyrad“ a položku „tepraloxydim“ se vkládá název „tembotrion“.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 16. září 2020.

                  Za Komisi

               Ursula VON DER LEYEN

                  předsedkyně

            (1)  Úř. věst. L 309, 24.11.2009, s. 1.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/408 ze dne 11. března 2015 o provádění čl. 80 odst. 7 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh a o sestavení seznamu látek, které se mají nahradit (Úř. věst. L 67, 12.3.2015, s. 18).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1272/2008 ze dne 16. prosince 2008 o klasifikaci, označování a balení látek a směsí, o změně a zrušení směrnic 67/548/EHS a 1999/45/ES a o změně nařízení (ES) č. 1907/2006 (Úř. věst. L 353, 31.12.2008, s. 1).

            (4)  Opinion proposing harmonised classification and labelling at EU level of: carbetamide (12. března 2015)
         https://echa.europa.eu/documents/10162/b72929b7-77cc-148b-532c-4d5aab8661d4,
         flurochloridone (3. listopadu 2018) https://echa.europa.eu/documents/10162/f186167a-b346-82dc-f237-fc8f580416b2;
         halosulfuron-methyl (22. září 2017) https://echa.europa.eu/documents/10162/4f58f826-4c3d-9388-7c59-a2b101f0d2c4 and of
         ipconazole (9. března 2018) https://echa.europa.eu/documents/10162/bebd7903-5dc4-864a-da7a-7c3967da6e4d.

            (5)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2012. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance emamectin, EFSA Journal 2012;10(11):2955.

            (6)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2013. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tembotrione, EFSA Journal 2013;11(3):3131.

            (7)  EFSA (Evropský úřad pro bezpečnost potravin), 2014. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance gamma-cyhalothrin, EFSA Journal 2014;12(2):3560.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/474 ze dne 15. března 2021 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Pistacchio di Raffadali“ (CHOP))

text:
                  22.3.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 99/34

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/474
         ze dne 15. března 2021
         o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Pistacchio di Raffadali“ (CHOP))
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Žádost o zápis názvu „Pistacchio di Raffadali“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

                     (2)

                     Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pistacchio di Raffadali“ zapsán do rejstříku,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Název „Pistacchio di Raffadali“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.
            Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 15. března 2021.

                  Za Komisi

                  jménem předsedkyně

               Janusz WOJCIECHOWSKI

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Úř. věst. C 395, 20.11.2020, s. 46.

            (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2021/475 ze dne 17. března 2021, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu „Münchener Bier“ (CHZO)

text:
                  22.3.2021

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 99/35

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2021/475
         ze dne 17. března 2021,
         kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu
         „Münchener Bier“ (CHZO)
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Německa o schválení změn údajů ve specifikaci chráněného zeměpisného označení „Münchener Bier“, zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1549/98 (2) ve znění nařízení Komise (ES) č. 1156/2007 (3) a prováděcího nařízení Komise (EU) č. 266/2013 (4).

                     (2)

                     Protože daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie (5).

                     (3)

                     Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Münchener Bier“ (CHZO) se schvaluje.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 17. března 2021.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedkyně,

               Janusz WOJCIECHOWSKI

                  člen Komise

            (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

            (2)  Nařízení Komise (ES) č. 1549/98 ze dne 17. července 1998, kterým se doplňuje příloha nařízení (ES) č. 1107/96 o zápisu zeměpisných označení a označení původu podle postupu stanoveného v článku 17 nařízení Rady (EHS) č. 2081/92 (Úř. věst. L 202, 18.7.1998, s. 25).

            (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1156/2007 ze dne 3. října 2007, kterým se schvalují změny, které nejsou menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Münchener Bier (CHZO)) (Úř. věst. L 258, 4.10.2007, s. 13).

            (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 266/2013 ze dne 18. března 2013, kterým se schvaluje změna, která není menšího rozsahu, ve specifikaci názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Münchener Bier (CHZO)) (Úř. věst. L 82, 22.3.2013, s. 36).

            (5)  Úř. věst. C 398, 23.11.2020, s. 21.