title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163

text:
                  12.11.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 283/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1690
         ze dne 9. listopadu 2018,
         kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 15 a čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

         1.1.   Zahájení řízení

                     (1)

                     Dne 14. října 2017 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antisubvenční šetření týkající se dovozu určitých nových a protektorovaných pneumatik, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“), do Unie. Šetření bylo zahájeno na základě článku 10 základního nařízení. V Úředním věstníku Evropské unie uveřejnila Komise příslušné oznámení (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2).

                     (2)

                     Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 30. srpna 2017 koalicí proti nekalému dovozu pneumatik (dále jen „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby určitých nových a protektorovaných pneumatik používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, v Unii (dále též „pneumatiky TBR“). Podnět obsahoval důkazy o subvencování a výsledné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

                     (3)

                     Před zahájením antisubvenčního šetření oznámila Komise vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (3), že obdržela podnět s příslušnými podklady, a vyzvala ji ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Konzultace proběhly dne 10. října 2017, avšak nebylo dosaženo oboustranně přijatelného řešení.

                     (4)

                     Dne 7. května 2018 uložila Komise na dovoz stejného výrobku pocházejícího z ČLR (4) prozatímní antidumpingové clo (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) v rámci šetření, které bylo zahájeno dne 11. srpna 2017 (5) (dále jen „paralelní antidumpingové šetření“). Dne 22. října 2018 uložila Komise na dovoz stejného výrobku pocházejícího z ČLR (6) konečné antidumpingové clo (dále jen „konečné antidumpingové nařízení“) v rámci paralelního antidumpingového šetření. Analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření a souběžně probíhajícího antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, výrobci v Unii zařazení a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Veškeré relevantní prvky týkající se těchto aspektů byly vzaty v úvahu i v tomto šetření.

               1.1.1.   Připomínky týkající se zahájení šetření

                     (5)

                     Čínská vláda tvrdila, že šetření by nemělo být zahájeno, protože podnět nesplňuje požadavky na důkazy stanovené v čl. 11 odst. 2 a 3 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a v čl. 10 odst. 2 základního nařízení. Podle čínské vlády nebyly k dispozici dostatečné důkazy o napadnutelných subvencích, újmě a příčinné souvislosti mezi dovozem subvencovaných výrobků a újmou.

                     (6)

                     Komise toto tvrzení zamítla. Důkazy předložené v podnětu tvořily informace, které byly žadateli v této době rozumně dostupné. Ve fázi zahájení šetření byly dostatečné k prokázání toho, že údajné subvence jsou napadnutelné, pokud jde o jejich existenci, výši a povahu. Podnět rovněž obsahoval dostatečné důkazy o existenci újmy pro výrobní odvětví Unie způsobené dovozem subvencovaných výrobků.

                     (7)

                     Na rozdíl od toho, co tvrdila čínská vláda, podnět nevycházel pouze ze strategie odvětví pneumatik v roce 2010, ale obsahoval i (zejména v bodech 81 až 92) řadu dalších strategických dokumentů, plánů a katalogů s odkazy na odvětví pneumatik. Pro potvrzení údajného subvencování vycházela Komise kromě toho (v případě potřeby) i z jiných dostupných zdrojů. Například vzhledem k tomu, že orgány USA nedávno zveřejnily rozhodnutí o některých opatřeních, vycházela Komise již v této fázi i z těchto materiálů. Komise navíc považovala za užitečné uvést odkaz na nový plán průmyslové podpory provincie Hebei z roku 2016, který měla k dispozici, který však nebyl zmíněn v podnětu. Tento dodatečný důkaz, který je coby součást zprávy o dostatečnosti důkazů obsažen ve spise k tomuto případu, jenž není důvěrný, dále potvrdil a doplnil tvrzení uvedená v podnětu týkající se existence a povahy údajného subvencování. Pokud jde o případné nedostatky týkající se správnosti a přiměřenosti podnětu, na které poukázala čínská vláda, Komise tato tvrzení zkoumala během šetření a nezjistila žádný důvod ke zpochybnění tvrzení o existenci a rozsahu subvencování při zahájení šetření.

                     (8)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost Hämmerling tvrdila, že Komise nemůže zahájit šetření s obecným odkazem na kódy KN uvedenými pouze pro informaci. Podle společnosti Hämmerling nelze takový obecný odkaz vymezující dotčený výrobek akceptovat, přestože kódy KN nejsou ve svém výkladu závazné, jelikož je tím narušena právní jistota všech zúčastněných stran ohledně toho, zda spadají do oblasti působnosti šetření, a jedná se o přímé porušení článku 41 Listiny základních práv Evropské unie (dále jen „Listina“) a práva na řádnou správu. Kromě toho tento odkaz a nejasná formulace uvádějící výraz „používaných“ naznačují, že oblast působnosti šetření je nejasná a mohla by dále být na základě uvážení v pozdější fázi šetření rozšířena nebo zúžena, což narušuje právo zúčastněných stran být vyslechnut

                     (9)

                     Co se týče tohoto tvrzení, Komise konstatovala, že uvedená strana své teoretické tvrzení o tom, jak použití kódů KN narušuje právní jistotu, nedoložila. Komise není vázána kódy KN, ale definicí výrobku uvedenou v oznámení o zahájení řízení. Strana však netvrdila, že Komise nerespektuje definici výrobku uvedenou v oznámení o zahájení řízení. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               1.2.   Celní evidence dovozu

                     (10)

                     Žadatel předložil dne 19. srpna 2017 žádost evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR podle čl. 14 odst. 5 základního antidumpingového nařízení a dne 5. října 2017 podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení.

                     (11)

                     Dne 4. října 2017 předložily čínské sdružení gumárenského průmyslu (China Rubber Industry Association) (dále jen „CRIA“) a čínská obchodní komora dovozců a vývozců kovů, nerostů a chemikálií (Chamber of Commerce of Metals, Minerals & Chemicals Importers & Exporters) (dále jen „CCCMC“) připomínky k žádosti o celní evidenci. Tvrdily, že žádost nesplnila příslušnou důkazní normu, jelikož neexistují žádné důkazy o dosavadním dumpingu/subvencování, podstatném nárůstu dovozu a o tom, že dovoz může vážně narušit nápravné účinky cla. Dne 19. října 2017 Komise uspořádala na žádost sdružení CRIA slyšení, při němž toto sdružení znovu zopakovalo své předchozí připomínky.

                     (12)

                     Dne 2. února 2018 zveřejnila Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) (7), kterým se od 3. února 2018 zavádí celní evidence dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR. Při posuzování platnosti žádosti o celní evidenci vzala Komise v úvahu připomínky zúčastněných stran.

                     (13)

                     Po zavedení celní evidence skupina Hankook uvedla (8), že bylo porušeno její právo na obhajobu, jelikož nebyla před vstupem nařízení o celní evidenci v platnost vyrozuměna o záměru Komise zavést celní evidenci dotčeného výrobku. Z toho důvodu skupina Hankook tvrdila, že došlo k porušení článku 41 Listiny základních práv Evropské unie.

                     (14)

                     Komise konstatovala, že předběžné zveřejnění je povinné podle čl. 30 odst. 2 základního nařízení před uložením konečných opatření. Totéž neplatí pro nařízení o celní evidenci podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení. Uvedený článek stanoví pouze to, že budou předběžné informace včas poskytnuty členským státům. Právo být vyslechnut podle čl. 41 odst. 2 písm. a) Listiny základních práv Evropské unie se navíc vztahuje pouze na individuální nepříznivá opatření. V tomto případě Komise pověřila celní orgány Unie, aby prováděly evidenci dovozu. Nařízení o celní evidenci nepředstavuje individuální opatření, které by se nepříznivě dotklo skupiny Hankook. Nebylo určeno skupině Hankook ani na ni nemělo žádné individuální nepříznivé účinky. Je rovněž třeba připomenout, že celní evidence dovozu je vhodným krokem k umožnění následného uložení cel na evidovaný dovoz, díky kterému jsou hospodářské subjekty řádně informovány o potenciálním celním dluhu souvisejícím s uvedeným dovozem, který může vzniknout v případě konečných opatření. Skutečnost, že skupina Hankook nebyla před rozhodnutím o celní evidenci o tomto rozhodnutí informována tak nepředstavuje porušení práva této skupiny na obhajobu, a ani porušení článku 41 Listiny základních práv Evropské unie.

               1.3.   Období šetření a posuzované období

                     (15)

                     Šetření subvencování a újmy zahrnovalo období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy zahrnovalo období od 1. ledna 2014 do konce června 2017 (dále jen „posuzované období“).

               1.4.   Zúčastněné strany

                     (16)

                     V oznámení o zahájení řízení vyzvala Komise zúčastněné strany, aby se jí přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

                     (17)

                     Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájením šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

                     (18)

                     Dva výrobci v Unii zastoupení žadatelem využili této příležitosti a požádali Komisi v souladu s čl. 29 odst. 1 základního nařízení, aby jejich názvy byly považovány za důvěrné informace, a to kvůli obavě, že by mohli čelit odvetným opatřením ze strany odběratelů nebo konkurentů dotčených tímto šetřením. Dva další spolupracující výrobci v Unii navíc požádali o tentýž statut později.

                     (19)

                     Komise jednotlivě posoudila podstatu každé žádosti o zachování důvěrnosti. Dospěla k závěru, že ve všech případech skutečně existují důkazy svědčící o velké pravděpodobnosti odvetných opatření, a souhlasila s tím, že názvy uvedených společností by neměly být zveřejněny.

                     (20)

                     Dva vyvážející výrobci, skupina Giti (9) a skupina China National Tire (10), tvrdili, že anonymita dvou výrobců v Unii zastoupených žadatelem by mohla vážně ovlivnit právo stran na obhajobu, neboť není možné ověřit, zda žadatel fakticky představuje více než 25 % celkové výroby v Unii. Anonymita mimoto zúčastněným stranám neumožňuje zjistit, na kterých úrovních (11) žadatel působí, a smysluplně se vyjádřit k podstatné újmě, kterou by mohl utrpět z důvodu čínského vývozu dotčeného výrobku do Unie. Kromě toho skupina Giti tvrdila, že podle žadatele představovala výroba v Unii úrovně 3 pouze 16 % celkové výroby v Unii. Skupina Giti a skupina China National Tire konečně tvrdily, že zachování důvěrnosti brání zúčastněným stranám v tom, aby věděly, zda jsou výrobci v Unii zařazení do vzorku ve spojení s čínskými vyvážejícími výrobci.

                     (21)

                     S ohledem na tyto připomínky Komise opětovně posoudila verzi podnětu, která není důvěrná, avšak dospěla k závěru, že verze zpřístupněná zúčastněným stranám k nahlédnutí těmto stranám dostatečně umožňuje posoudit stávající požadavky, které jsou základem tohoto šetření. Komise v každém případě konstatovala, že otázka, zda žadatel patří do konkrétní úrovně trhu, není určující pro zjištění o reprezentativnosti, jelikož ta se posuzuje na základě celkové výroby dotčeného výrobku (bez ohledu na případnou segmentaci do úrovní). A nakonec Komise poznamenala, že nebyly poskytnuty dostatečné důkazy nebo vysvětlení, jak by údajná neznalost možných vazeb mezi anonymními žadateli a čínskými vyvážejícími výrobci bránila právu zúčastněných stran na obhajobu. Komise vyzvala zúčastněné strany, aby tyto důkazy nebo vysvětlení předložily, avšak žádné další důkazy předloženy nebyly. Předložená tvrzení proti přiznání důvěrného zacházení byla proto zamítnuta.

                     (22)

                     Článek 29 základního nařízení stanoví, že Komise nesmí sdělit žádné informace, které jsou považovány za důvěrné, za předpokladu náležitého zdůvodnění, bez výslovného svolení poskytovatele takových informací. Komise měla za to, že otevřená verze stížnosti umožnila zúčastněným stranám posoudit stávající požadavky. Kromě toho není relevantní, zda žadatel patří do konkrétní úrovně trhu, jelikož jeho reprezentativnost se posuzuje na základě celkové výroby (bez ohledu na případnou segmentaci do úrovní). A konečně Komisi nepřesvědčil argument, že neznalost možných vazeb mezi anonymními žadateli a čínskými vyvážejícími výrobci by měla bránit právu zúčastněných stran na obhajobu. Předložená tvrzení proti přiznání důvěrného zacházení byla proto zamítnuta.

               1.5.   Výběr vzorku

                     (23)

                     V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení možná bude nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

               1.5.1.   Výrobci v Unii

                     (24)

                     V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje se zajištěním zeměpisného rozložení. Vyzvala zúčastněné strany, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

                     (25)

                     Čtyři zúčastněné strany předložily k předběžnému vzorku připomínky (skupina China National Tire; skupina Giti; CRIA a CCCMC). Zejména uvedly, že se domnívají, že předběžný vzorek řádně neodráží segmentaci trhu do tří úrovní a že vzorek by měl co nejpřesněji odrážet procentní podíl výroby a prodeje pneumatik úrovně 1, úrovně 2 a úrovně 3 z celkové výroby a prodeje v Unii.

                     (26)

                     V návaznosti na tuto připomínku požádala Komise dne 25. září 2017 výrobce v Unii o poskytnutí dodatečných informací o jednotlivých úrovních, aby bylo možno stanovit revidovaný vzorek výrobců v Unii.

                     (27)

                     Mezi spolupracujícími společnostmi, které zaslaly odpovědi na dotazník pro výběr vzorku, jsou velké firmy i malé a střední podniky (dále též „MSP“) (12) a celkově na tyto společnosti připadá přes 50 % celkové odhadované výroby a prodeje v Unii.

                     (28)

                     Za účelem stanovení konečného vzorku Komise vzala v úvahu fragmentaci odvětví výroby pneumatik na různé úrovně, přičemž zajistila, aby byly společnostmi zařazenými do vzorku pokryty všechny tři úrovně. Aby byla v analýze újmy náležitě zohledněna situace malých a středních podniků vzhledem k tomu, že představují přibližně 15 % celkového objemu prodeje výrobců v Unii realizovaného v Unii, měla Komise dále za to, že by ve vzorku měly být zastoupeny i malé a střední podniky.

                     (29)

                     Do vzorku bylo zařazeno jedenáct výrobců v Unii na základě:

                                 —

                                 celkové reprezentativnosti z hlediska objemu výroby a objemu prodeje dotčeného výrobku v roce 2016,

                                 —

                                 reprezentativnosti jednotlivých úrovní z hlediska objemu výroby dotčeného výrobku v roce 2016,

                                 —

                                 zeměpisného rozložení a

                                 —

                                 reprezentativnosti výrobců v Unii z hlediska velikosti, a to pokud jde o poměr mezi malými a středními podniky na jedné straně a většími společnostmi na straně druhé.

                     (30)

                     Výrobci v Unii zařazení do vzorku jsou jak velké podniky, tak MSP. Vybraní výrobci v Unii sídlili v šesti členských státech, na které společně připadá více než 36 % z celkové výroby a prodeje v Unii vykázané spolupracujícími výrobci v Unii.

                     (31)

                     Dne 22. prosince 2017 jeden z výrobců v Unii zařazený do vzorku, konkrétně polský výrobce Geyer & Hosaja, informoval Komisi, že se rozhodl přestat spolupracovat při šetření. Na procentní podíly uvedené ve 30. bodě odůvodnění výše nemá odstoupení tohoto výrobce žádný vliv, neboť jeho výroba představuje méně než 0,1 % celkové výroby v Unii. Komise proto dospěla k názoru, že konečný vzorek je pro výrobní odvětví Unie nadále reprezentativní.

                     (32)

                     A konečně, skupina Giti namítla, že Komise měla okamžitě ukončit stávající šetření z důvodu chybného postupu výběru předběžného vzorku výrobců v Unii. Komise připomněla, že výběr předběžného vzorku výrobců v Unii je právně přijatelný a umožňuje účinné šetření v krátkých lhůtách. Jak je ukázáno ve 26. až 30. bodě odůvodnění, předběžný vzorek byl na základě připomínek zúčastněných stran změněn. Námitka byla proto zamítnuta.

               1.5.2.   Dovozci

                     (33)

                     Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud shledá, že ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace stanovené v oznámení o zahájení řízení. Nabídlo se pět dovozců, na které připadá přibližně 430 000 kusů dovezených z ČLR. Byly vybrány dvě společnosti, jež představují [70–90 %] dovozců, kteří zaslali odpovědi na dotazník pro výběr vzorku.

               1.5.3.   Vyvážející výrobci

                     (34)

                     Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Kromě toho požádala orgány ČLR, aby určily a/nebo kontaktovaly případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

                     (35)

                     Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo 44 vyvážejících výrobců/skupin vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení vybrala Komise na základě největšího reprezentativního objemu vývozu do Unie, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně prošetřen, tento vzorek čtyř skupin vyvážejících výrobců:

                                 —

                                 skupina China National Tire, Čína,

                                 —

                                 skupina Giti, Čína,

                                 —

                                 skupina Hankook, Čína,

                                 —

                                 skupina Xingyuan, Čína.

                     (36)

                     Tyto skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku představovaly více než 50 % celkového dovozu dotčeného výrobku do Unie.

                     (37)

                     V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskou vládou.

                     (38)

                     K navrhovanému vzorku zaslalo připomínky Evropské sdružení výrobců protektorů (dále jen „BIPAVER“), které tvrdilo, že nakonec vybraný vzorek může vést k silné nerovnováze zastoupení pneumatik úrovně 2 a úrovně 3 v sortimentu výrobků. Podle jeho názoru nemusejí průměrné dovozní ceny přesně odrážet tu část objemu dovozu, která je pro výrobní odvětví Unie nejškodlivější. Vyzvalo proto Komisi, aby vzorek přehodnotila a pozměnila.

                     (39)

                     Komise posoudila, zda by bylo prakticky proveditelné vzorek ještě více rozšířit. Poukázala na to, že skupiny vyvážejících výrobců vybraných do vzorku se skládaly ze: 1) 13 právních subjektů, které se podílely na výrobě a prodeji dotčeného výrobku na domácím trhu; 2) dvou dovozců ve spojení se sídlem mimo Unii a 3) více než deseti dovozců ve spojení se sídlem v Unii. Údaje poskytnuté každým z těchto subjektů musely být zpracovány a ověřeny. Komise proto dospěla k závěru, že ve stanovené lhůtě není možné přiměřeně přezkoumat více vyvážejících výrobců.

                     (40)

                     Sdružení BIPAVER se rovněž domnívalo, že dvě ze tří společností zařazených do vzorku nejsou reprezentativními příjemci napadnutelných subvencí, jelikož mají své ústředí a některá výrobní zařízení mimo ČLR.

                     (41)

                     Komise poznamenala, že skutečnost, že jednotlivá společnost nemusela přímo přijmout určitý typ údajné subvence, nezbavuje vzorek reprezentativnosti, jelikož účelem vzorku je poskytnout přehled o celém odvětví pneumatik v ČLR, pokud jde o vznik nároku na všechny typy údajných subvencí. Všechny čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku byly reprezentativní z hlediska způsobilosti pro subvence uvedené v podnětu. Komise proto dospěla k závěru, že vybraný vzorek představuje vhodný základ k posouzení existence a rozsahu údajného subvencování.

                     (42)

                     Navržený vzorek je proto v souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení. Komise se proto rozhodla zachovat navržený vzorek jako konečný vzorek.

                     (43)

                     Kromě čtyř vyvážejících výrobců zařazených do vzorku šest vyvážejících výrobců prohlásilo, že v případě, že nebudou vybráni do vzorku, chtějí obdržet dotazník a jiné formuláře žádosti, a požádat tak o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení. Na základě této žádosti zaslala Komise těmto šesti vyvážejícím výrobcům dotazníky. Žádný z nich však na dotazník neodpověděl.

               1.6.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

                     (44)

                     Komise zaslala dotazníky čtyřem čínským vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku; vyvážejícím výrobcům nezařazeným do vzorku, jakož i výrobcům v Unii zařazeným do vzorku.

                     (45)

                     Odpovědi na dotazník došly od čtyř čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a od deseti výrobců v Unii zařazených do vzorku. Žádný z vyvážejících výrobců nezařazených do vzorku na dotazník neodpověděl.

                     (46)

                     Dotazník byl zaslán i čínské vládě. Obsahoval zvláštní dotazníky pro China Development Bank (dále jen „CDB“), Export Import Bank of China (dále jen „EXIM“), Agricultural Bank of China (dále jen „ABC“), Bank of China (dále jen „BOC“) a Chinese Export & Credit Insurance Corporation (dále jen „Sinosure“). Uvedené finanční instituce byly výslovně zmíněny v podnětu jakožto veřejné subjekty nebo subjekty řízené a pověřené k poskytování subvencí. Kromě toho byla čínská vláda požádána, aby zvláštní dotazník pro finanční instituce zaslala všem ostatním finančním institucím, které poskytují úvěry nebo vývozní úvěry společnostem zařazeným do vzorku nebo společnostem nakupujícím od společností zařazených do vzorku. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby shromáždila odpovědi poskytnuté těmito finančními institucemi a aby je předala přímo Komisi.

                     (47)

                     Dotazník pro čínskou vládu kromě toho obsahoval zvláštní dotazníky pro ty výrobce přírodního kaučuku, syntetického kaučuku, sazí a nylonového kordu, kteří podle podnětu dodávali společnostem zařazeným do vzorku vstupy za cenu nižší než přiměřenou, tj. Sinopec, Sinopec Baling Co., Chemchina, Shandong Haohua, Jiangxi Blackcat Carbon Black Co., Ltd, Hangzhou Zhongce Qingquan Industrial Co., Ltd a Suqian Junma Tyre Cord Company Limited. Kromě toho byla čínská vláda požádána, aby uvedený zvláštní dotazník zaslala všem ostatním výrobcům a distributorům dotčených surovin, kteří společnostem zařazeným do vzorku dodávali vstupy. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby shromáždila odpovědi poskytnuté těmito výrobci a aby je předala přímo Komisi.

                     (48)

                     Komise obdržela odpovědi na dotazník od čínské vlády, které obsahovaly odpovědi na zvláštní dotazník od institucí EXIM, BOC, ABC a Sinosure.

                     (49)

                     Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencí, újmy a zájmu Unie. V prostorách čínského ministerstva obchodu byla provedena inspekce na místě, jíž se účastnili i úředníci z jiných příslušných ministerstev. Kromě toho byli u této inspekce na místě přítomni zástupci z těchto finančních institucí:

                                 —

                                 Export Import Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 Agricultural Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 Sinosure, Peking, Čína.

                     (50)

                     Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se kromě toho uskutečnily v prostorách těchto společností:

                                       Výrobci v Unii zařazení do vzorku

                                             —

                                             Good Year Firma Oponiarska, Polsko,

                                             —

                                             Wetest, Česká republika,

                                             —

                                             B.R.P. Pneumatici, Itálie,

                                             —

                                             Banden plant, Nizozemsko,

                                             —

                                             Marangoni Spa Ltd., Itálie,

                                             —

                                             Roline N.V., Nizozemsko,

                                             —

                                             čtyři výrobci v Unii, kteří požádali o zachování důvěrnosti.

                                       Dovozci v Unii zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení

                                             —

                                             Heuver Bandengroothandel B.V, Nizozemsko,

                                             —

                                             Hämmerling The Tyre Company GmbH, Německo.

                                       Výrobci v ČLR zařazení do vzorku

                                             skupina China National Tire:

                                                         —

                                                         Aeolus Tyre Co. Ltd., Ťiao-cuo, ČLR,

                                                         —

                                                         Beijing Rubber Research and Design Institute, Peking, ČLR,

                                                         —

                                                         Chemchina Corporation, Peking, ČLR,

                                                         —

                                                         Chemchina Finance, Peking, ČLR,

                                                         —

                                                         China National Tire & Rubber Co. Ltd., Peking, ČLR,

                                                         —

                                                         Aeolus Tyre (Taiyuan) Co. Ltd (13)., Tchaj-jüan, ČLR,

                                                         —

                                                         Chonche Auto Repair Group Co. Ltd., Peking, ČLR,

                                                         —

                                                         Henan Tyre Group Co. Ltd., Ťiao-cuo, ČLR,

                                                         —

                                                         Yanzhou Ruiyuan Rubber Plastic Co. Ltd., Ťi-ning, ČLR,

                                                         —

                                                         Yinhe Power Plant Co. Ltd., Ťi-ning, ČLR,

                                                         —

                                                         QingdaoYellow Sea (Rubber) Group Co. Ltd., Čching-tao, ČLR,

                                                         —

                                                         Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd., Čching-tao, ČLR,

                                                         —

                                                         Pirelli Tyre Co. Ltd., Ťi-ning, ČLR (14).

                                             Skupina Giti:

                                                         —

                                                         Giti Tire (China) Investment Co., Šanghaj, ČLR,

                                                         —

                                                         Giti Tire (Anhui) Co. Ltd., Che-fej, ČLR;

                                                         —

                                                         GITI Radial Tire (Anhui) Ltd., Che-fej, ČLR,

                                                         —

                                                         Anhui Prime Cord Fabrics Company Ltd., Che-fej, ČLR,

                                                         —

                                                         Giti Tire (Hualin) Co. Ltd., Chua-lien, ČLR,

                                                         —

                                                         Giti Tire (Fujian) Co. Ltd., Fu-ťien, ČLR,

                                                         —

                                                         GITI Tire (Yinchuan) Co. Ltd., Jin-čchuan, ČLR,

                                                         —

                                                         GITI Greatwall Tire (Yinchuan) Co. Ltd., Jin-čchuan, ČLR,

                                                         —

                                                         GITI Tyre (Chongqing) Company Ltd., Čchung-čching, ČLR,

                                                         —

                                                         GITI Steel Cord (Hubei) Company Ltd., Chu-pej, ČLR,

                                                         —

                                                         3S Engineering Shanghai Company Ltd., Šanghaj, ČLR,

                                                         —

                                                         Seyen Machinery (Shanghai) Company Ltd., Šanghaj, ČLR.

                                             Skupina Hankook:

                                                         —

                                                         Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd., Šanghaj, ČLR,

                                                         —

                                                         Chongqing Hankook Tire Co. Ltd., Čchung-čching, ČLR,

                                                         —

                                                         Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd., Ťiang-su, ČLR,

                                             Skupina Xingyuan:

                                                         —

                                                         Xingyuan Tyre Co. Ltd., Tung-jing, ČLR,

                                                         —

                                                         Guangrao Xinhongyuan Tyre Co. Ltd., Tung-jing, ČLR,

                                                         —

                                                         Xingyuan International Tyre Co. Ltd., Tung-jing, ČLR,

                                                         —

                                                         Guangda Tyre Co Ltd., Tung-jing, ČLR.

               1.7.   Neuložení prozatímních opatření a následný postup

                     (51)

                     Vzhledem k tomu, že Komise v květnu 2018 uložila prozatímní opatření v rámci paralelního antidumpingového případu, rozhodla se, že v tomto případě prozatímní opatření neuloží. Dne 13. července 2018 obdržely všechny zúčastněné strany informační dokument popisující předběžná zjištění Komise o údajných režimech subvencí a předběžné závěry Komise, pokud jde o újmu, příčinnou souvislost a zájem Unie, uvedené v prozatímním antidumpingovém nařízení.

                     (52)

                     Několik zúčastněných stran předložilo k informačnímu dokumentu písemná podání. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta možnost slyšení.

                     (53)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. uvedla, že by neměla být považována za společnost ve spojení se společností China National Tire & Rubber Co. Ltd. (dále jen „CNRC“). Společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. v tomto ohledu nesouhlasila s použitím článku 127 aktu (EU) 2015/2447, kterým se provádí celní kodex Unie (dále jen „celní kodex Unie“), pro účely výpočtu vážené průměrné výše subvencování pro společnosti ve spojení. Místo toho společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. odkázala na definici v článku 16 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která za účelem stanovení vztahu mezi společnostmi vyžaduje, aby jedna společnost kontrolovala druhou. Společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. poté tvrdila, že ji podle tohoto standardu nelze považovat za společnost ve spojení, protože ji společnost CNRC údajně nekontroluje. Společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. dále konstatovala, že základní nařízení neodkazuje na celní kodex Unie.

                     (54)

                     Komise připomněla, že článek 16 Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních se odráží v čl. 9 odst. 2 základního nařízení. Oba články se však týkají pouze definice výrobního odvětví Unie a vztahu výrobců v Unii k vyvážejícím výrobcům. V této souvislosti může být výrobce v Unii vyňat z definice výrobního odvětví Unie, pokud je kontrolován vyvážejícím výrobcem. Naproti tomu ani Dohoda o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a ani základní nařízení neuvádí žádnou metodu, jak pro účely stanovení výše subvencování posoudit vztah mezi vyvážejícími výrobci. Aby se zajistilo účinné provedení opatření a zejména aby se zabránilo přesunu vývozů prostřednictvím společnosti ve spojení, která má platit nejnižší clo, používá Komise v praxi ke stanovení vztahu mezi vyvážejícími výrobci kritéria uvedená v článku 127 aktu (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se provádí celní kodex Unie. Tato skutečnost byla všem stranám jasně sdělena v oznámení o zahájení na začátku řízení. Kromě toho je odkaz na článek 127 aktu, kterým se provádí celní kodex Unie, výslovně uveden v čl. 2 odst. 1 základního antidumpingového nařízení (15), přičemž Komise by měla zacházet stejně se stranami v antidumpingových i antisubvenčních řízeních (16).

                     (55)

                     Ustanovení čl. 127 písm. d) celního kodexu uvádí, že dvě osoby se považují za osoby ve spojení, pokud: třetí strana přímo nebo nepřímo drží, kontroluje nebo vlastní nejméně 5 % vydaných akcií nebo podílů s hlasovacími právy obou osob; Společnost CNRC je největším akcionářem společnosti Pirelli Tyre Co. Ltd. Během období šetření v ní vlastnila 65 % akcií. Dnes má stále v držení 46 % akcií. Proto jsou v rámci tohoto šetření společnosti Pirelli Tyre Co Ltd. a CNRC považovány za společnosti ve spojení. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (56)

                     Společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. kromě toho tvrdila, že by měla být považována pouze za spolupracující stranu, a nikoli za vyvážejícího výrobce, neboť výrobu dotčeného výrobku v listopadu 2017 zastavila.

                     (57)

                     Komise zjistila, že společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. byla vyvážejícím výrobcem během celého období šetření. Skutečnost, že tato společnost následně výrobu ukončila, výsledek šetření nemění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (58)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost Pirelli zopakovala své tvrzení, že působí nezávisle na skupině China National Tire. Žádné z těchto tvrzení však nebylo podloženo dodatečnými důkazy. Společnost Pirelli zejména nezpochybnila vlastnickou strukturu popsanou Komisí v příloze 2 konečných informací. Proto Komise toto tvrzení zamítla.

                     (59)

                     Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.

                     (60)

                     Vzhledem k tomu, že období újmy a období šetření jsou stejné jako v paralelním antidumpingovém šetření, Komise dne 1. června 2018 informovala zúčastněné strany, že předložené informace a připomínky týkající se újmy v rámci antidumpingového šetření budou rovněž vzaty v úvahu při tomto šetření. Žádná ze stran proti tomuto přístupu nic nenamítala.

                     (61)

                     V rámci paralelního antidumpingového šetření byly stranám dne 24. července 2018 poskytnuty konečné nejdůležitější skutečnosti a úvahy, na jejichž základě Komise hodlá uložit konečné antidumpingové clo na dovoz dotčeného výrobku do Unie. Kromě toho byly zúčastněným stranám zpřístupněny dne 10. září 2018 dodatečné informace. Jak je popsáno v 60. bodě odůvodnění výše, připomínky předložené v rámci zpřístupnění uvedených informací byly, pokud se týkaly újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, v plném rozsahu v tomto šetření zváženy a v příslušných případech zohledněny a reflektovány ve zjištěních v rámci tohoto šetření.

               1.8.   Poskytnutí konečných informací

                     (62)

                     Dne 28. září 2018 Komise všechny strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlá uložit konečné antisubvenční clo na dovoz dotčeného výrobku do Unie.

                     (63)

                     Všem stranám byla poskytnuta lhůta, během níž mohly k uvedeným konečným informacím předložit svá stanoviska (a sice 8. října 2018). Několik zúčastněných stran požádalo o prodloužení lhůty. Komise těmto stranám udělila lhůtu pro podání připomínek do dne 10. října 2018 10:00 hodin.

                     (64)

                     Písemné připomínky ke konečným informacím předložily CCCMC, CRIA, tři ze čtyř čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a dva dovozci, kteří nejsou ve spojení.

                     (65)

                     Po poskytnutí konečných informací skupina China National Tire tvrdila, že Komise porušila její práva na obhajobu, když odmítla její žádost o další prodloužení lhůty pro předložení připomínek k poskytnutí konečných informací. Podle jejího názoru by Komise neměla považovat období deseti dnů za pevně danou lhůtu. Komise by kromě toho při stanovování lhůty měla vzít v úvahu zvláštnosti daného případu a poskytnout dostatek času pro písemná i ústní podání. Pokud jde o tato tvrzení, Komise poznamenala, že plně dodržela minimální lhůtu 10 dnů stanovenou v čl. 30 odst. 5 základního nařízení pro vznesení připomínek k poskytnutí konečných informací. Kromě toho povolila všem stranám zúčastněným v řízení, které o to požádaly, prodloužení lhůty s ohledem na naléhavost věci v souladu s uvedeným článkem.

                     (66)

                     Společnost Hämmerling požádala o slyšení u úředníka pro slyšení, kde chtěla vznést právní obavy týkající se současného šetření a některé horizontální otázky týkající se ochrany údajů, pokud jde o důvěrné i nedůvěrné informace obsažené v databázi TRON TDI a stávající praxi udělování přístupu k souborům nedůvěrné povahy zúčastněným stranám mimo území Unie prostřednictvím uvedené databáze.

                     (67)

                     Komise konstatovala, že orgány EU nejsou právně vázány obecným nařízením o ochraně osobních údajů (17), ale nařízením č. 45/2001 (18). Společnost Hämmerling kromě toho potvrdila, že otázka ochrany osobních údajů není přímo spojena s možným specifickým omezením jejích práv na obhajobu podle práva na ochranu obchodu. Komise proto dospěla k závěru, že status společnosti Hämmerling coby zúčastněné strany v řízení a její práva na obhajobu nebyla přímo dotčena.

                     (68)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost Hämmerling zopakovala své tvrzení, že „právo na ochranu osobních údajů je nezávislým právem a že práh jeho porušení nevyžaduje konkrétní příklad, ale stačí pouhá možnost zneužití nevhodným způsobem, například zpřístupnění informací v určité databázi neprověřeným uživatelům v třetích zemích bez odpovídajícího posouzení, zda tito uživatelé dodržují zákon na ochranu údajů“.

                     (69)

                     Pokud jde o toto tvrzení, Komise odkázala na čl. 9 odst. 6 nařízení č. 45/2001, který Komisi povoluje předat osobní údaje, jestliže je toto předání nezbytné nebo se stává právně závazným pro obranu právních nároků před soudem, a dále na skutečnost, že všechny subjekty údajů musí při prvním vstupu na stránky TRON, když jim byl udělen přístup zúčastněné strany k určitému případu, podepsat podmínky jejího použití (které mimo jiné stanoví, že žádné informace ze stránek TRON nesmí být nedovoleně poskytnuty třetí straně). Má se tedy za to, že použití stránek TRON je v souladu s platnými pravidly pro ochranu osobních údajů.

                     (70)

                     Po poskytnutí konečných informací požádala skupina Giti o slyšení u úředníka pro slyšení, přičemž tvrdila, že Komise porušila její právo na obhajobu, jelikož zařadila systém navracení cla do řízení velmi pozdě a dospěla k nesprávným závěrům. Úředník pro slyšení zastával názor, že oznámení o zahájení řízení umožňovalo tento systém do řízení zařadit. Skupina Giti si navíc měla být vědoma toho, že uvedený systém byl do řízení zařazen, a měla dostatek času na předložení všech svých připomínek Komisi. Úředník pro slyšení dospěl k závěru, práva na obhajobu skupiny Giti byla dodržena.

                     (71)

                     Některé další zúčastněné strany zopakovaly stejné obavy, které vyjádřily po zpřístupnění informačního dokumentu, a požádaly Komisi o další objasnění.

                     (72)

                     Komise byla toho názoru, že soubor, který nemá důvěrnou povahu, informační dokument a konečné informace obsahují dostatek informací umožňujících všem zúčastněným stranám plně uplatnit své právo na obhajobu. Dále byla před poskytnutím konečných informací do souboru, který nemá důvěrnou povahu, zahrnuta poznámka ke spisu (19) poskytující objasnění k informačnímu dokumentu. Komise proto žádost o další vysvětlení zamítla.

                     (73)

                     Závěrem strany tvrdily, že jejich práva na obhajobu byla nepříznivě ovlivněna tím, že období k předkládání připomínek k poskytnutí konečných informací bylo i přes prodloužení příliš krátké a že v něm nebyly zohledněny zvláštnosti tohoto šetření.

                     (74)

                     Co se týče stanovené lhůty, Komise zopakovala, že dodržela minimální lhůtu 10 dnů stanovenou v čl. 30 odst. 5 základního nařízení, jak blíže vysvětlila v 65. bodě odůvodnění výše. Dále doplnila, že strany obdržely rozsáhlé informace prostřednictvím informačního dokumentu v červenci 2018, kde byly hlavní úvahy a závěry týkající se všech subvencí, s výjimkou nepřiměřené úlevy na přírodní kaučuk a elektřiny poskytované za cenu nižší než přiměřenou, již uvedeny. V této fázi byla stranám k předložení připomínek poskytnuta lhůta 25 dnů. Jelikož s většinou otázek byly všechny strany již obeznámeny, byly rovněž připomínky obdržené při poskytnutí konečných informací rozsáhlé, a sice v rozsahu od 8 do 63 stran.

                     (75)

                     Co se týče aspektu újmy v rámci tohoto šetření, Komise konstatovala, že stranám byly poskytnuty konečné informace a další dokument s konečnými informacemi i v rámci paralelního antidumpingového šetření. Stávající šetření se zabývalo připomínkami obdrženými v návaznosti na informace poskytnuté při těchto dvou příležitostech. Komise byla proto toho názoru, že soubor, který nemá důvěrnou povahu, a poskytnuté informace již obsahovaly dostatečné informace, které všem zúčastněným stranám umožnily plný výkon jejich práv na obhajobu ve lhůtě stanovené v dokumentu o poskytnutí konečných informací. Z těchto důvodů má Komise za to, že práva všech zúčastněných stran na obhajobu byla během tohoto řízení plně dodržena.

               2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

         2.1.   Dotčený výrobek

                     (76)

                     Dotčeným výrobkem jsou určité pneumatiky, nové nebo protektorované, z kaučuku, používané pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 4011 20 90 a ex 4012 12 00 (kód TARIC 4012120010). Tyto kódy KN a TARIC se uvádějí pouze pro informaci.

                     (77)

                     Dotčený výrobek zahrnuje jak nové, tak protektorované pneumatiky pro autobusy nebo nákladní automobily, které mají stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti.

                     (78)

                     Oba typy dotčeného výrobku jsou vyrobeny ze stejných vstupů (i když použitá technologie se může lišit) a mají podobnou konstrukci. Rozdíly v surovinách a konstrukci mohou mít za následek různé funkční vlastnosti.

               2.1.1.   Výrobní proces

         2.1.1.1.   Nové pneumatiky

                     (79)

                     Výroba nových pneumatik pro nákladní automobily a autobusy zahrnuje tyto výrobní postupy: 1) míchání kaučuku; 2) příprava součástí pneumatik; 3) výroba (zelených) pneumatik; 4) zpracování (vulkanizace) a 5) výstupní kontrola. Všechny pneumatiky pro nákladní automobily a autobusy se vyrábějí ze stejných základních surovin, jmenovitě z přírodního kaučuku, syntetického kaučuku, oceli, sazí, dalších chemikálií a olejů a také z tkaniny a mají stejné součásti, konkrétně běhoun, bočnice, vnitřní plášť, patní lana, ocelové pásy, kordové vrstvy pláště, i když mezi různými výrobci tohoto výrobku se vyskytují určité rozdíly.

                     (80)

                     Bylo rovněž zjištěno, že postup výroby nových pneumatik pro nákladní automobily a autobusy zahrnuje různé technologie, které však neměly vliv na celková zjištění o zastupitelnosti.

               2.1.1.2.   Protektorované pneumatiky

                     (81)

                     Protektorování je v podstatě postup recyklace, při kterém se opotřebované pneumatiky renovují výměnou běhounu na starém plášti. Pláště jsou hlavními prvky při protektorování, a tudíž podstatnou součástí činnosti protektorovací firmy je výběr a získávání plášťů vhodných k protektorování. Pláště jsou tedy hlavním vstupem výrobního procesu a tvoří – v závislosti na kvalitě – buď skutečný „polotovar“, nebo odpad.

                     (82)

                     Tento proces může opět zahrnovat různé technologie, které nemají dopad na zjištění Komise o zastupitelnosti.

               2.1.2.   Použití a typy pneumatik

                     (83)

                     Pneumatiky pro nákladní automobily a autobusy se vyrábějí v široké škále typů a velikostí, které se používají u širokého spektra užitkových vozidel od dodávek a autobusů provozovaných v městských nebo regionálních podmínkách až po dálkové nákladní automobily a autobusy, a to podle jejich specifikace velikosti a indexu zatížení. Nejsou vhodné ani pro použití u osobních vozidel nebo jiných lehkých užitkových vozidel, ani u plně terénních vozidel, jako jsou zemědělské traktory.

                     (84)

                     Pneumatiky pro nákladní automobily a autobusy se prodávají ve dvou typech a čtyřech kategoriích. Pneumatika s duší představuje tradičnější možnost; je vybavena duší, která má vlastní ventil umístěný uvnitř pneumatiky. U bezdušové pneumatiky jsou pneumatika a ráfek vzduchotěsně uzavřeny a ventil je namontován přímo na ráfek. Naprostá většina pneumatik pro nákladní automobily nebo autobusy prodávaná v Unii je bezdušová. Čtyři kategorie pneumatik pro nákladní automobily nebo autobusy jsou: vodící, záběrové, návěsové a pro smíšený provoz. Vodící pneumatiky jsou určeny k použití na přední nápravě a pomáhají s řízením, avšak je možné je na nákladních automobilech a autobusech použít ve všech pozicích podle způsobu použití vozidla. Záběrové pneumatiky jsou určeny pro poháněcí soustavy a zajišťují lepší trakci. Návěsové pneumatiky jsou určeny pro montáž na přípojné vozidlo, zatímco pneumatiky pro smíšený provoz lze používat ve všech pozicích na vozidle podle způsobu jeho použití.

                     (85)

                     Na nové nebo protektorované pneumatiky se na trhu Unie vztahují bezpečnostní požadavky stanovené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES (20).

               2.2.   Segmentace do tří úrovní trhu Unie s pneumatikami

                     (86)

                     Informace, které Komise shromáždila a obdržela, ukazují, že trh pneumatik pro autobusy a nákladní automobily v Unii je rozdělen do tří úrovní nebo segmentů. Mezi jednotlivými úrovněmi nejsou jasně vyznačené hranice, ale zúčastněné strany a Komise ve svých zjištěních se obecně shodly na následující kategorizaci.

                     (87)

                     Úroveň 1 pokrývá prémiové nové pneumatiky se stěžejní značkou hlavních výrobců. Klíčovým faktorem u pneumatik této úrovně je prestiž značky, která ospravedlňuje významně vyšší ceny za očekávanou vysokou funkčnost a také zvlášť vysoké investice do marketingu. Do této úrovně patří zejména pneumatiky výrobců původního zařízení pro nákladní automobily nebo autobusy. Kvalita pneumatik úrovně 1 zajišťuje vysokou úroveň protektorovatelnosti pneumatik, které jsou navrženy jako pneumatiky „s více životy“, což dále zvyšuje výrazně vyšší kilometrovou životnost původního výrobku (při běžném používání lze pneumatiku protektorovat až třikrát). Pneumatiky úrovně 1 jsou také spojeny s vyšší úrovní bezpečnosti a často jsou doprovázeny dobrou úrovní poprodejních služeb.

                     (88)

                     Úroveň 2 pokrývá většinu neprémiových pneumatik, nových i protektorovaných, jejichž ceny se pohybují v přibližném rozmezí 65 % až 80 % příslušných hodnot pneumatik úrovně 1. Do této úrovně mohou patřit zejména pneumatiky výrobců původního zařízení pro přípojná vozidla. Prestiž značky zůstává na této úrovni důležitá a značky jsou obvykle známé u kupujících, kteří jsou také schopni identifikovat výrobce pneumatik. Obecně je lze alespoň jednou protektorovat, a ačkoli jsou omezenější než pneumatiky úrovně 1, dosahují dobré kilometrové životnosti.

                     (89)

                     Mezi pneumatiky úrovně 3 patří nové i protektorované pneumatiky s nižší kilometrovou životností a velmi omezenou nebo žádnou protektorovatelností. Obvykle jsou jejich ceny a kilometrová životnost nižší než 65 % příslušných hodnot pneumatik úrovně 1. Na této úrovni prestiž značky téměř neexistuje a určujícím faktorem při rozhodování zákazníka o koupi se stává cena. Obvykle u nich nejsou k dispozici žádné poprodejní služby.

                     (90)

                     Protektorované pneumatiky lze zařadit do úrovně 2 nebo 3. Některé čínské pneumatiky sice jsou protektorovatelné, ale v Číně se protektorování provádí velmi málo. Poměrně rozšířené je však v Unii a na jiných trzích, například v Brazílii. Protektorování v Unii provádějí:

                                 —

                                 integrované protektorovací firmy, které působí pod názvem či značkou výrobce nových pneumatik nebo na základě jeho pověření. Jsou považovány za pokračování značek, jež prodávají nové pneumatiky. To odpovídá pneumatikám úrovně 2,

                                 —

                                 nezávislé protektorovací firmy, které obvykle pokrývají mnohem menší trhy z hlediska zeměpisného rozsahu i objemů. Pneumatiky prodávají pod svým vlastním názvem nebo značkou a spoléhají se na vlastní know-how. Většina z nich jsou MSP (nejméně 380 společností v Unii). To odpovídá pneumatikám úrovně 3.

                     (91)

                     Na základě informací poskytnutých žadatelem vydala Komise přehled značek nových a protektorovaných pneumatik, který poskytla dne 27. října 2017 všem zúčastněným stranám.

               2.3.   Tvrzení ohledně segmentace trhu Unie s pneumatikami

                     (92)

                     Jak je uvedeno v 86. bodě odůvodnění, zúčastněné strany obecně přijaly princip rozčlenění trhu do tří úrovní.

                     (93)

                     Přehled značek pneumatik na trhu, jak je v členění podle jednotlivých úrovní uveden v poznámce ke spisu ze dne 27. října 2017, zúčastněné strany obecně schválily; tvrdily pouze, že je třeba přeřadit určité značky do jiných úrovní, a to takto: Skupina China National Tire konkrétně uvedla, že svoji značku Aeolus považuje za součást úrovně 3 (a nikoli úrovně 2), dva dovozci, kteří dovážejí značku Double Coin, tvrdili, že by měla být zařazena do úrovně 2 (a nikoli do úrovně 3), skupina Hankook zastávala názor, že její značka Aurora patří do úrovně 2 (místo úrovně 3), skupina Giti ve svém dotazníku odpověděla, že její značka Primewell a GT Radial patří do úrovně 2 (místo úrovně 3), a nezávislý dovozce tvrdil, že značka Sailun by měla být zařazena do úrovně 2 (namísto úrovně 3).

                     (94)

                     Komise tato tvrzení přezkoumala na základě důkazů předložených zúčastněnými stranami a informací shromážděných ex officio během šetření. V souladu s vlastnostmi uvedenými v 81. bodě odůvodnění analyzovala, do jaké míry jsou pneumatiky těchto konkrétních značek 1) protektorovatelné; 2) používané jako původní zařízení autobusů nebo nákladních automobilů a 3) jsou uváděny na trh v určité úrovni podle vlastního posouzení každé společnosti

                     (95)

                     Pokud jde o skupinu Hankook, Komise souhlasila se zařazením značky Aurora do úrovně 2, jak bylo požadováno. Také však zjistila, že značka Hankook by měla být zařazena do úrovně 1. U značky Hankook se poskytuje právní záruka, že její pneumatiky lze alespoň jednou protektorovat. Navíc působí jako dodavatel původního zařízení pro evropské společnosti, jako je Scania, MAN a Mercedes-Benz. Na svém webu prezentuje skupina Hankook svoji značku Hankook jako „prémiovou“ a interní dokument dovozce ve spojení předaný během inspekce naznačuje, že tato značka přešla do úrovně 1.

                     (96)

                     Pokud jde o skupinu Giti, Komise souhlasila se zařazením značek Primewell a GT Radial do úrovně 2, jak bylo požadováno. Komise rovněž zjistila, že pneumatiky Giti lze protektorovat. Činnosti skupiny Giti jakožto výrobce původního zařízení se však nevztahují na nákladní automobily a autobusy, ale týkají se pneumatik pro osobní automobily. Kromě toho se skupina Giti domnívá, že její značky náleží do úrovně 2. Značky skupiny byly proto zařazeny do úrovně 2.

                     (97)

                     Pokud jde o skupinu China National Tire, Komise předběžně souhlasila s tím, že zařadí její značku Aeolus do úrovně 3, jak společnost požaduje, a to na základě tvrzení, že její pneumatiky obecně nejsou protektorovatelné a nejsou prodávány na trhu původního zařízení.

                     (98)

                     Dovozci, kteří se vyjádřili k značkám Double Coin a Sailun, nebyli společnostmi zařazenými do vzorku, a Komise tak nemohla v této fázi jejich tvrzení ověřit. Vzhledem k tomu, že nebyli zařazeni do vzorku, jejich zařazení do úrovně 2 nebo 3 nemá vliv na výsledek šetření. Komise proto v této fázi ani nezpochybnila důkazy, které dovozci předložili a které se týkají zkušeností jejich zákazníků s pneumatikami těchto značek, ani k nim nezaujala žádné stanovisko.

                     (99)

                     Několik zúčastněných stran uvedlo, že přehled zařazení značek do úrovní lze použít pouze pro Unii, zatímco na jiných trzích může být zařazení značek do úrovní výrazně odlišné. Zařazení značek do úrovní v Unii nelze promítnout zejména na čínský trh. Komise zdůraznila, že řazení značek do segmentů bylo v tomto šetření použito k analýze situace na trhu Unie a nemá žádný právní význam pro jiné trhy.

               2.3.1.   Žádosti o vyloučení výrobku

                     (100)

                     CRIA a CCCMC a také skupina China National Tire tvrdily, že buď nové pneumatiky, nebo protektorované pneumatiky by měly být z definice dotčeného výrobku vyloučeny, protože:

                                 —

                                 nové pneumatiky mají odlišné základní fyzikální, technické a chemické vlastnosti než protektorované pneumatiky,

                                 —

                                 protektorované pneumatiky mají kratší životnost než nové pneumatiky,

                                 —

                                 nové pneumatiky mají jiné použití, prodejní kanály a uplatnění než protektorované pneumatiky a spotřebitelé je jinak vnímají. Konkrétně se protektorované pneumatiky nepoužívají na trhu s původním zařízením a obecně se nemontují na řízenou nápravu a na nákladní automobily přepravující nebezpečné zboží,

                                 —

                                 nové pneumatiky mají jiné kódy KN než protektorované pneumatiky.

                     (101)

                     Po poskytnutí konečných informací zopakovala společnost Pirelli podobné tvrzení.

                     (102)

                     Uvedené zúčastněné strany rovněž uvedly, že Komise a Evropský soudní dvůr (dále jen „ESD“) v několika věcech týkajících se hospodářské soutěže konstatovaly, že nové pneumatiky a protektorované pneumatiky představují dva různé relevantní trhy, pokud jde o cenu, strukturu nabídky, strukturu poptávky, prodejní kanály a nahraditelnost (21). CRIA a CCCMC také poukázaly na to, že jiné antidumpingové orgány šetřily nové a protektorované pneumatiky odděleně (22). Po poskytnutí konečných informací zopakovala společnost Hämmerling podobné tvrzení.

                     (103)

                     CRIA a CCCMC uvedly, že Komise se dopustila nesprávného posouzení, pokud jde o relevantní faktory, a to tím, že nešetří nové a protektorované pneumatiky odděleně.

                     (104)

                     Skupina Giti tvrdila, že z definice dotčeného výrobku by měly být vyloučeny protektorovatelné pneumatiky nebo pneumatiky „s více životy“, protože protektorovatelné pneumatiky jsou sofistikovanější výrobky než pneumatiky, které protektorovatelné nejsou, a mají odlišné technické vlastnosti.

                     (105)

                     Komise dospěla k názoru, že při protektorování zůstávají zachovány hlavní vlastnosti, součásti a struktura pneumatiky vyplývající z původního procesu výroby. Zejména klíčové technické specifikace pneumatiky, jmenovitě velikost, index zatížení a rychlostní kategorie pneumatiky, se ve fázi protektorování nemění. Nové (protektorovatelné i neprotektorovatelné) i protektorované pneumatiky jsou vyrobeny ze stejných surovin a stejných součástí a mají podobnou strukturu.

                     (106)

                     Hlavní rozdíl v technických vlastnostech mezi nově vyrobenou pneumatikou a protektorovanou pneumatikou na původním plášti je to, že protektorovaná pneumatika může mít skutečně kratší životnost a může být vnímána jako méně bezpečná volba. Přesně tytéž rozdíly ve vnímání technických, kvalitativních a bezpečnostních parametrů se však vyskytují i mezi dvěma novými pneumatikami z různých úrovní. Konkrétně pneumatiky patřící do spodní úrovně mají také nižší kilometrovou životnost a nebudou upřednostňovanou volbou u vozidel, která musí splňovat velmi vysoké bezpečnostní normy, a sice těch, která přepravují nebezpečné zboží.

                     (107)

                     Komise proto odmítla tvrzení, že nové pneumatiky (protektorovatelné i neprotektorovatelné) mají odlišné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti než protektorované pneumatiky.

                     (108)

                     Komise dále zjistila, že nové i protektorované pneumatiky používají majitelé nákladních automobilů nebo autobusů, kteří působí převážně v odvětví přepravy osob nebo zboží na krátké až dlouhé vzdálenosti. Proto je základní konečné použití nových i protektorovaných pneumatik stejné. Komise také shledala, že nové a protektorované pneumatiky mají stejné čtyři hlavní typy použití: pro řízenou nápravu, pro hnanou nápravu, pro přípojná vozidla a pro montáž ve všech polohách a podléhají na trhu Unie stejným bezpečnostním požadavkům stanoveným v příslušných právních předpisech.

                     (109)

                     Proto bylo tvrzení, že nové pneumatiky mají odlišná uplatnění než protektorované pneumatiky, zamítnuto.

                     (110)

                     Komise souhlasila s tím, že protektorované pneumatiky se liší od nových pneumatik úrovně 1 v tom, že se neprodávají na trhu původního zařízení. Komise rovněž zjistila, že přesně totéž platí rovněž pro pneumatiky úrovně 3 a do značné míry i pro značky patřící do úrovně 2, které se na trhu původního zařízení také neprodávají.

                     (111)

                     Komise proto zamítla tvrzení, že nové pneumatiky mají odlišné prodejní kanály než protektorované pneumatiky.

                     (112)

                     Co se týče rozhodnutí Komise týkající se hospodářské soutěže a rozsudku ESD (23), v němž se konstatovalo, že protektorované pneumatiky představují samostatný výrobkový trh, v případě šetření v oblasti ochrany obchodu je to ve skutečnosti pro definici výrobku irelevantní. Definice trhu ve věci týkající se spojení podniků se zaměřuje na nahraditelnost na straně poptávky a na straně nabídky (24). V antidumpingovém šetření je trh definován fyzikálními, technickými a chemickými vlastnostmi dotčeného výrobku. Proto Komise toto tvrzení zamítla.

                     (113)

                     Pokud jde o tvrzení týkající se definice výrobku v antidumpingových případech ve třetích zemích, Komise zdůraznila, že stanovení definice výrobku spadá do široké diskreční pravomoci orgánu vyšetřujícího záležitosti týkající se ochrany obchodu (25). Proto způsob, jakým vyšetřovací orgány ve třetích zemích využily v tomto ohledu svého práva vlastního uvážení, nemůže omezovat Komisi, pokud jde o rozsah jejího práva vlastního uvážení pro účely tohoto šetření.

                     (114)

                     Rovněž bylo namítáno, že dotčený výrobek by neměl spadat pod několik kódů KN. V tomto ohledu Komise připomněla, že je velmi běžné, že jeden dotčený výrobek spadá pod několik kódů KN. To vyplývá přirozeně z uspořádání kombinované nomenklatury. V oznámení o zahájení řízení se navíc jednoznačně říká, že kódy KN se uvádějí pouze pro informaci. Za druhé, nebyly poskytnuty žádné věcné důkazy, ani Komise nenašla žádné informace o tom, že by byl dotčený výrobek definován tak, že by dovezené protektorované a nové pneumatiky nemohly být považovány za alternativy k protektorovaným a novým pneumatikám, které byly vyrobeny v Unii, a jejich přímé konkurenty. Totéž platí pro vnímání výrobců a spotřebitelů, distribuční kanály nebo jiné faktory, pokud jde o existenci jedné či více kategorií výrobků, na rozdíl od rozlišování mezi novými a protektorovanými pneumatikami pro účely tohoto šetření.

                     (115)

                     Konečně zúčastněné strany uvedly, že na základě segmentace trhu v Unii jsou protektorované pneumatiky považovány za méně kvalitní než nové pneumatiky úrovně 1, a to i když se při jejich výrobě použije plášť pneumatiky úrovně 1.

                     (116)

                     Komise toto tvrzení, které odpovídá rozřazení značek do úrovní pro účely tohoto šetření, přijala a zařadila protektorované pneumatiky pouze do úrovní 2 a 3.

               2.4.   Obdobný výrobek

                     (117)

                     Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití mají tyto výrobky:

                                 —

                                 dotčený výrobek,

                                 —

                                 výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

                     (118)

                     Komise v této fázi rozhodla, že uvedené výrobky jsou proto obdobnými výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

               3.   SUBVENCOVÁNÍ

         3.1.   Úvod: prezentace vládních plánů, projektů a dalších dokumentů

                     (119)

                     Před analýzou údajného subvencování ve formě subvencí nebo programů subvencí Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro více než jednu ze subvencí nebo programů subvencí. Zjistila, že všechny subvence nebo programy subvencí, které jsou předmětem posouzení, tvoří součástí provádění centrálního plánování čínské vlády na podporu výroby pneumatik z následujících důvodů.

                     (120)

                     Ve 13. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR (dále jen „13. pětiletý plán“), který se vztahuje na období 2016–2020, se zdůrazňuje strategická vize čínské vlády, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových průmyslových odvětví. Plán vyzdvihuje úlohu technologických inovací v hospodářském rozvoji ČLR spolu s přetrvávajícím významem zásad „zeleného“ rozvoje. Podle kapitoly 5 uvedeného plánu je jednou z hlavních linií rozvoje propagovat modernizaci tradiční průmyslové struktury, jak bylo uvedeno již ve 12. pětiletém plánu. Tato myšlenka je dále rozpracována v kapitole 22, která vysvětluje strategii modernizace tradičních průmyslových odvětví v ČLR pomocí propagace jejich technologické přeměny. V tomto ohledu 13. pětiletý plán uvádí, že společnosti budou podporovány, aby se „komplexně zdokonalily v oblastech, jako je technologie výrobku, průmyslová zařízení, ochrana životního prostředí a energetická účinnost“. Na projekty, které se týkají navazujících petrochemických výrobků (mezi které patří i pneumatiky) v této souvislosti konkrétně odkazuje kolonka 7. Ochrana životního prostředí je dále rozvedena v kapitole 44. Podle této kapitoly bude v klíčových odvětvích zavedena „modernizace“ čisté výroby a kolonka 16 v tomto ohledu konkrétně odkazuje na petrochemický průmysl.

                     (121)

                     Na podrobnější úrovni čínská vláda rovněž zveřejnila 13. pětiletý plán pro rozvoj chemického a petrochemického průmyslu (dále jen „13. pětiletý petrochemický plán“), který se týká i odvětví pneumatik a vychází ze 13. pětiletého plánu. V úvodu tohoto plánu se uvádí, že petrochemický a chemický průmysl je důležitým pilířem čínského národního hospodářství. Plán dále rozvádí zásady technologických inovací, strukturálního přizpůsobení a zeleného rozvoje uvedené v 13. pětiletém plánu, propojuje tyto zásady s konkrétnějšími prioritami pro oblast petrochemického průmyslu (viz kapitola III – Hlavní úkoly) a odkazuje na různá fiskální a finanční podpůrná opatření (viz kapitola IV – Ochranná opatření: oddíl 4 – Posílení politické podpory).

                     (122)

                     Čínská vláda rovněž vydala specifický plán pro odvětví pneumatik s cílem realizovat 13. pětiletý petrochemický plán, tedy strategii odvětví pneumatik (26). Tato strategie zdůrazňuje, že hlavní prioritou čínské vlády je strukturální přizpůsobení, technologická reforma a snížení emisí v odvětví pneumatik. V článku 6 se uvádí, že je podporován vývoj radiálních pneumatik s vysokou funkčností a bezdušových pneumatik TBR. Kromě toho se v úvodu ke strategii odvětví pneumatik uvádí, že: „Strategie pro toto odvětví má sloužit jako základ pro všechna příslušná oddělení při řešení různých aspektů řízení investic, zajišťování pozemků, posuzování vlivů na životní prostředí, posuzování úspor energie, bezpečnostních povolení, financování úvěrů a dodávek elektřiny pro projekty odvětví pneumatik, jako je konstrukce výrobních zařízení a technologický rozvoj.“

                     (123)

                     Tento dokument rovněž stanoví podmínky pro vstup na trh, jelikož na něj mohou vstoupit pouze podniky, které překročí určitou výrobní kapacitu a které splňují environmentální požadavky (27).

                     (124)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu čínská vláda zopakovala své základní stanovisko ohledně pětiletých plánů Číny a prohlásila, že tyto plány nejsou závazné a měly by být považovány za pouhé poradní dokumenty. Komise však s tímto názorem nesouhlasí. Kapitola 17 13. pětiletého plánu totiž uvádí: „Strategie a plán národního rozvoje budou hrát vůdčí a

                           závaznou

                        roli.“ (28) Dále je v kapitole IV 13. pětiletého petrochemického plánu uvedeno, jak bude jeho provedení organizováno v praxi a že i od podniků se očekává, že: „splní hlavní úkoly plánu, budou provádět samoregulaci a problémy v plnění plánu budou včas hlásit.“ (29) Kromě toho je v úvodu ke strategii odvětví pneumatik stanoveno, že „ji všechny příslušné subjekty musí řádně provádět“. Z toho vyplývá, že tyto plány neuvádějí pouze obecná prohlášení o podpoře, ale jejich formulace naznačují jejich závazný charakter.

                     (125)

                     I v následujících dokumentech je odvětví pneumatik identifikováno jako strategické, prioritní a/nebo podporované odvětví:

                                 —

                                 Rozhodnutí Státní rady č. 40 o „Vyhlášení a provedení dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“ (dále jen „rozhodnutí č. 40“). V tomto rozhodnutí se uvádí, že „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“, který je prováděcím opatřením k rozhodnutí č. 40, je důležitým základem pro investiční pokyny. Je rovněž vodítkem pro čínskou vládu ke správě investičních projektů a k formulaci a prosazování politik v oblasti veřejných financí, daní, úvěrů, pozemků, dovozu a vývozu (30). V kapitole VIII tohoto katalogu pokynů je odvětví pneumatik, a konkrétněji výroba některých pneumatik, „jako například radiálních pneumatik s vysokou funkčností (včetně bezdušových pneumatik pro nákladní automobily (…))“, uvedeno coby podporované odvětví (31). Pokud jde o právní povahu, Komise uvedla, že rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR. V tomto ohledu je toto rozhodnutí právně závazné pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty (32).

                                 —

                                 Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a technologie (2006–2020) v kapitolách III.1&5 a VIII propaguje rozvoj nejdůležitějších oblastí a prioritních témat a vybízí k finanční a rozpočtové podpoře pro tyto zásadní oblasti a priority. Kapitoly III.1&5 tohoto dokumentu jasně hovoří o (petro)chemickém průmyslu v souvislosti s prioritním tématem č. 1, nazvaným „Energetická účinnost průmyslu“, a č. 31, nazvaným „Základní suroviny“. Kapitola VIII prosazuje finanční a fiskální podporu těchto prioritních témat.

                                 —

                                 Katalog čínských nových výrobků a výrobků špičkové technologie pro vývoz (33) vydaný čínskou vládou uvádí „nové radiální pneumatiky používané pro autobusy nebo nákladní automobily (z kaučuku, s šířkou průřezu ≥ 24 palců)“ jako výrobky, u nichž je podporován vývoz.

                                 —

                                 Na lokální úrovni je provincií s největším odvětvím pneumatik v Číně provincie Šan-tung, která rovněž ohlásila plány na podporu odvětví pneumatik. Například v říjnu 2014 vláda provincie Šan-tung vyhlásila prováděcí plán pro transformaci a modernizaci odvětví pneumatik v této provincii (34), který mimo jiné stanoví cíle výroby pro radiální pneumatiky nákladních automobilů a autobusů ve výši 91 milionů kusů do roku 2017 a 120 milionů kusů do roku 2020 a uvádí podporu pro nejdůležitější podniky působící v oblasti pneumatik pro nákladní automobily a autobusy.

                     (126)

                     Závěrem lze říci, že odvětví pneumatik je tedy považováno za klíčové/strategické odvětví, jehož rozvoj aktivně podporuje čínská vláda jakožto svůj politický cíl.

               3.2.   Částečná nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů

         3.2.1.   Uplatňování ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení v souvislosti s preferenčními úvěry, vstupy dodávanými za cenu nižší než přiměřenou a pojištěním vývozních úvěrů

                     (127)

                     V zájmu administrativního zjednodušení požádala Komise čínskou vládu, aby zaslala zvláštní dotazníky čtyřem konkrétním bankám ve vlastnictví státu uvedeným v podnětu a společnosti Sinosure, jakož i všem dalším finančním institucím, které poskytují úvěry nebo vývozní úvěry společnostem zařazeným do vzorku nebo společnostem nakupujícím od společností zařazených do vzorku. Stejně tak požádala Komise čínskou vládu, aby zaslala zvláštní dotazníky těm výrobcům přírodního kaučuku, syntetického kaučuku, sazí a nylonového kordu, kteří podle podnětu dodávají společnostem zařazeným do vzorku vstupy za cenu nižší než přiměřenou, jakož i všem ostatním výrobcům a distributorům dotčených surovin, kteří dodávali vstupy společnostem zařazeným do vzorku.

                     (128)

                     Čínská vláda nejprve na žádost Komise neodpověděla. Komise proto svoji žádost zopakovala v písemném upozornění na nedostatky s cílem maximalizovat možnosti zapojení finančních institucí a dodavatelů vstupů do šetření tím, že poskytnou nezbytné informace, aby Komise mohla dojít ke zjištěním ohledně existence a rozsahu údajného subvencování. Po písemném upozornění na nedostatky se čínská vláda skutečně obrátila na výše uvedené finanční instituce a dodavatele. Na dotazník však odpověděly jen tři banky ve vlastnictví státu výslovně uvedené v podnětu a společnost Sinosure.

               3.2.1.1.   Preferenční úvěry

                     (129)

                     Čínská vláda tvrdí, že nemá pravomoc od bank ve vlastnictví státu, které na dotazník neodpověděly, požadovat informace, jelikož uvedené banky působí nezávisle na čínské vládě.

                     (130)

                     Komise s tímto názorem nesouhlasí. Zaprvé, Komise má za to, že informace požadované od státních subjektů (ať už se jedná o společnosti, nebo o veřejné/finanční instituce) jsou čínské vládě k dispozici za všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Podle zákona Čínské lidové republiky o státních aktivech podniků (35) vykonávají totiž povinnosti a úkoly kapitálového přispěvatele podniku s investicemi státu jménem vlády agentury pro dohled nad státními aktivy a jejich správu zřízené Komisí Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu a místní lidovou správou. Tyto agentury tak mají nárok na výnosy z aktiv, účast v hlavních rozhodovacích procesech a výběr vedoucích pracovníků podniků s investicemi státu. Navíc podle článku 17 výše uvedeného zákona o státních aktivech musí podniky s investicemi státu akceptovat správu a dohled vlády a příslušných vládních útvarů a agentur, akceptovat veřejný dohled a odpovídat se kapitálovým přispěvatelům.

                     (131)

                     Čínská vláda má navíc potřebnou pravomoc spolupracovat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, jelikož všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu. Například podle článků 33 a 36 zákona o bankovním dohledu (36) má CBRC pravomoc si od všech finančních institucí usazených v ČLR vyžádat informace, jako jsou finanční výkazy, statistické zprávy a informace týkající se obchodních činností a řízení. CBRC může rovněž vydat finančním institucím pokyn, aby poskytovaly informace veřejnosti.

                     (132)

                     Kromě toho, přestože banky ve vlastnictví státu poskytly určitá obecná vysvětlení ohledně fungování svých systémů schvalování úvěrů a řízení rizik, žádná z těchto spolupracujících bank nepodala konkrétní informace týkající se úvěrů poskytovaných společnostem zařazeným do vzorku s tím, že jsou vázány právními a regulačními požadavky a smluvními doložkami týkajícími se důvěrnosti informací ohledně společností zařazených do vzorku.

                     (133)

                     Komise proto požádala skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku, aby poskytly přístup k informacím o jednotlivých společnostech, jež mají v držení všechny banky, ve vlastnictví státu i soukromé, od kterých obdržely úvěry. Přestože společnosti zařazené do vzorku souhlasily s poskytnutím přístupu k bankovním údajům, které se jich týkají, banky odmítly poskytnout požadované podrobné informace.

                     (134)

                     Nakonec Komise obdržela pouze informace o podnikové struktuře a vlastnictví od tří bank ve vlastnictví státu uvedených ve 48. bodě odůvodnění, ale nikoli od žádné z dalších finančních institucí, které společnostem zařazeným do vzorku poskytly úvěry. Kromě toho žádná z finančních institucí neposkytla údaje týkající se posouzení rizik v souvislosti s úvěry poskytnutými skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku.

                     (135)

                     Jelikož Komise neměla informace týkající se většiny bank ve vlastnictví státu, které poskytovaly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, a žádné informace o konkrétních společnostech týkající se úvěrů poskytnutých spolupracujícími bankami, dospěla k závěru, že neobdržela zásadní informace týkající se tohoto aspektu šetření.

                     (136)

                     Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení.

                     (137)

                     V odpovědi na dopis Komise a rovněž v připomínkách k informačnímu dokumentu a k poskytnutí konečných informací vznesla čínská vláda námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení týkajícího se preferenčních úvěrů. Čínská vláda zopakovala, že nemá nad bankami příslušnou pravomoc. Čínská vláda rovněž uvedla, že spolupracovala v rámci svých maximálních možností, že Komise na ni uvalila nepřiměřenou dodatečnou zátěž a že chybějící informace nejsou „nezbytné“ ve smyslu článku 28 základního nařízení, jelikož již byly k dispozici prostřednictvím odpovědí na dotazníky.

                     (138)

                     Komise trvala na svém stanovisku, že čínská vláda má pravomoc požadovat od bank informace, a to z důvodů vysvětlených ve 130. až 131 bodě odůvodnění výše. Dále konstatovala, že čínská vláda příslušné dotazníky bankám zaslala a že od tří bank ve vlastnictví státu dostala odpovědi. Komise takto poskytnuté informace použila a o dostupné údaje je doplnila pouze v částech, které chyběly.

                     (139)

                     Tyto chybějící informace se týkají zejména dvou aspektů: zaprvé informací o vlastnictví a struktuře správy a řízení nespolupracujících bank. Tyto informace potřebovala Komise k tomu, aby určila, zda jsou tyto banky veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Zadruhé byly ve smyslu článku 28 základního nařízení nezbytné informace týkající se jednotlivých společností poskytnuté spolupracujícími bankami, jako například interní schvalovací postup banky pro poskytování úvěru a posouzení úvěruschopnosti bankami v souvislosti s úvěry poskytovanými společnostem zařazeným do vzorku, s cílem stanovit, zda byly společnostem zařazeným do vzorku poskytovány úvěry s preferenčními sazbami. Tyto interní dokumenty mohou být navíc poskytnuty pouze bankami, a tudíž nemohly být předloženy v odpovědích společností zařazených do vzorku na dotazník.

                     (140)

                     Kromě toho se Komise nedomnívá, že na čínskou vládu uvalila nepřiměřenou zátěž. Komise svá šetření od počátku omezila na ty finanční instituce, které společnostem zařazeným do vzorku poskytly úvěry. Komise rovněž čínskou vládu nezatěžovala s identifikací těchto finančních institucí, jelikož seznam s názvy a adresami bank spolu s žádostí o přeposlání dotazníků byl čínské vládě předložen na samém počátku šetření, tedy v prosinci 2017. Čínská vláda tak měla dostatek času na to, aby mohla žádosti Komise vyhovět. Čínská vláda však dotazníky Komise bankám přeposlala až dne 28. března 2018, přičemž banky měly na odpověď jen tři pracovní dny. Toto zpoždění ovšem nelze přičítat Komisi. Komise se proto domnívá, že plnění požadovaných úkolů čínské vládě maximálně usnadnila.

                     (141)

                     Komise proto konstatovala, že při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů musela částečně vycházet z dostupných údajů.

               3.2.1.2.   Pojištění vývozních úvěrů

                     (142)

                     Na zvláštní dotazník zaslaný společnostem zařazeným do vzorku týkající se pojištění vývozních úvěrů částečně odpověděla společnost Sinosure. Tato společnost nicméně neposkytla požadované podklady týkající se její správy a řízení, jako je výroční zpráva nebo stanovy, s tím, že se jedná o důvěrné informace.

                     (143)

                     Sinosure rovněž neposkytla konkrétní informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví pneumatik, o výši pojistného nebo o podrobných číselných údajích týkajících se ziskovosti její obchodní činnosti v oblasti pojišťování vývozních úvěrů.

                     (144)

                     Vzhledem k těmto chybějícím informacím dospěla Komise k závěru, že neobdržela zásadní informace relevantní pro tento aspekt šetření.

                     (145)

                     Komise má za to, že informace požadované od státních subjektů (ať už se jedná o společnosti, nebo o veřejné/finanční instituce) jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. To platí i pro Sinosure, která je plně státním subjektem. Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení.

                     (146)

                     V odpovědi na dopis Komise, v připomínkách k informačnímu dokumentu a rovněž ke konečným informacím vznesla čínská vláda námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení týkajícího se pojištění vývozních úvěrů a poukázala na fakt, že Sinosure poskytla odpověď na dotazník a během inspekce na místě odpověděla na dotazy Komise.

                     (147)

                     Společnost Sinosure odpověď na dotazník skutečně poskytla a její zástupci byli přítomni při ověřování u čínské vlády. Jak je však uvedeno ve 142. a 143. bodě odůvodnění výše, poskytnuté informace byly neúplné a Komise z nich nemohla vyvodit závěry o klíčových částech šetření týkajících se pojištění vývozních úvěrů, a sice zda je Sinosure veřejnoprávním subjektem a zda pojistné účtované společnostem zařazeným do vzorku odpovídalo trhu.

                     (148)

                     Komise proto dospěla k závěru, že pokud jde o zjištění týkající se pojištění vývozních úvěrů, musí částečně vycházet z dostupných údajů.

               3.2.1.3.   Dodávání vstupů za cenu nižší než přiměřenou

                     (149)

                     Žádný z výrobců přírodního kaučuku, syntetického kaučuku, sazí a nylonového kordu, který dodával vstupy společnostem zařazeným do vzorku, na zvláštní dotazníky zaslané čínskou vládou neodpověděl.

                     (150)

                     Čínská vláda tvrdí, že nemá pravomoc od dodavatelů ve vlastnictví státu, kteří na dotazník neodpověděli, požadovat informace, jelikož tito dodavatelé působí nezávisle na čínské vládě. Komise s tímto názorem nesouhlasí. Má za to, že informace požadované od státních subjektů (ať už se jedná o společnosti, nebo o veřejné/finanční instituce) jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem.

                     (151)

                     Čínská vláda kromě toho odmítla poskytnout přehled o názvech a vlastnické struktuře čínských výrobců vstupů, které jsou předmětem šetření, s tím, že se jedná o důvěrné informace.

                     (152)

                     Jelikož Komise neměla informace týkající se správy a řízení společností výrobců ve vlastnictví státu, kteří dodávali vstupy společnostem zařazeným do vzorku, a žádné informace o konkrétních společnostech týkající se stanovování cen za vstupy dodávané dodavateli vstupů společnostem zařazeným do vzorku, dospěla k závěru, že neobdržela zásadní informace týkající se tohoto aspektu šetření.

                     (153)

                     Komise proto čínskou vládu vyrozuměla, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím vstupů za cenu nižší než přiměřenou možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení.

                     (154)

                     V odpovědi na dopis Komise a rovněž v připomínkách k informačnímu dokumentu vznesla čínská vláda námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení týkajícího se dodávání vstupů za cenu nižší než přiměřenou, a to ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny ve 137. bodě odůvodnění výše. Pokud jde o nedostatečnou pravomoc čínské vlády požadovat informace od výrobců a nepřiměřenou zátěž pro čínskou vládu, Komise trvala na svých argumentech uvedených ve 138. a 140. bodě odůvodnění výše, které platí i pro dodavatele vstupů společnostem zařazeným do vzorku.

                     (155)

                     Tyto chybějící informace se týkají zejména dvou aspektů: zaprvé informací o vlastnictví a struktuře správy a řízení nespolupracujících výrobců. Bez těchto informací nemohla Komise určit, zda jsou tito výrobci veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Zadruhé informací týkajících se jednotlivých společností poskytnutých nespolupracujícími výrobci, jako například informací o stanovení cen vstupů dodaných společnostem zařazeným do vzorku. Tyto informace jsou nezbytné ve smyslu článku 28 základního nařízení, aby bylo možné určit, zda byly vstupy společnostem zařazeným do vzorku dodány za cenu nižší než přiměřenou. Tyto informace mohou navíc poskytnout pouze výrobci, a tudíž nemohly být předloženy v odpovědích společností zařazených do vzorku na dotazník.

                     (156)

                     Komise tedy trvala na tom, že pokud jde o zjištění týkající se dodávání přírodního kaučuku, syntetického kaučuku, sazí a nylonového kordu za cenu nižší než přiměřenou, musela v souladu s čl. 28 odst. 1 vycházet z dostupných údajů.

               3.2.2.   Uplatnění ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení na jednoho vyvážejícího výrobce v souvislosti s pojištěním vývozních úvěrů

                     (157)

                     Skupina Xingyuan ve své odpovědi na dotazník uvedla, že během období šetření neměla žádnou dohodu o pojištění vývozních úvěrů. Po inspekci na místě však Komise zjistila, že uvedená společnost obdržela granty ve formě náhrad za pojistné vývozních úvěrů zaplacené za rok 2016, což zahrnuje období šetření. Z poskytnutých dokumentů není jasné, zda tyto náhrady představují celé pojistné, které společnost zaplatila za své vývozní pojištění, nebo jen jeho část.

                     (158)

                     Za těchto okolností dospěla Komise k závěru, že obdržela nepravdivé nebo zavádějící informace.

                     (159)

                     Komise proto oznámila zmíněné společnosti, že zváží založit svá zjištění částečně na dostupných údajích ve smyslu čl. 28 odst. 1 základního nařízení (tj. pokud jde o informace týkající se pojištění vývozních úvěrů).

                     (160)

                     V odpovědi na dopis Komise vznesla zmíněná společnost námitku proti použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o pojištění vývozních úvěrů. Tvrdila, že jelikož nevyvážela přímo, neměla žádná úvěrová rizika. Nepotřebovala tudíž žádné pojištění vývozních úvěrů a nemohla obdržet vratky pojistného, které nezaplatila.

                     (161)

                     Komise souhlasí, že uvedená společnost vyvážela do EU pouze nepřímo. Nicméně tvrzení společnosti, že nepotřebuje pojištění vývozních úvěrů a že nemohla obdržet vratky pojistného, které nezaplatila, bylo v rozporu s důkazy ve spisu, z nichž vyplývalo, že společnost vratky skutečně obdržela. Společnost nevysvětlila, proč by vláda vyplatila vratky pojistného, které údajně nebylo zaplaceno. Komise dále konstatovala, že vymezení práv a povinností mezi společností a jejími obchodníky prodávajícími do EU není jasné. Společnost totiž během období šetření provedla některé vývozní formality jménem obchodníků prodávajících do EU a byla osvobozena od dovozního cla z přírodního kaučuku používaného ve vyvážených pneumatikách, i když tyto pneumatiky nevyvážela přímo.

                     (162)

                     Vzhledem k tomu, že Komise neměla od dané společnosti k dispozici žádné nové informace svědčící o opaku, dospěla k závěru, že společnost o pojištění vývozních úvěrů získaném v období šetření poskytla nesprávné a neúplné informace. Komise proto vycházela z údajů, které měla k dispozici pro svá zjištění týkající se pojištění vývozních úvěrů pro danou společnost a které sestávaly z nejvyšší výše subvence týkající se pojištění vývozních úvěrů zjištěného u ostatních společností zařazených do vzorku.

               3.2.3.   Použití ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení na jednoho vyvážejícího výrobce v souvislosti s preferenčním financováním

                     (163)

                     Skupina Huaqin Rubber Industry a společnost Yanzhou Yinhe Power Plant Co. Ltd. neposkytly úplné informace o svých úvěrových smlouvách.

                     (164)

                     Komise proto zmíněným společnostem oznámila, že zváží založit svá zjištění částečně na dostupných údajích ve smyslu čl. 28 odst. 1 základního nařízení (tj. pokud jde o informace týkající se těchto smluv). V odpovědi na dopis Komise informující uvedené společnosti o možném použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení vznesly tyto společnosti proti tomuto použití obecnou námitku.

                     (165)

                     Jelikož však nebyly předloženy žádné další důkazy týkající se úvěrových smluv uvedených ve 163. bodě odůvodnění výše, vycházela Komise, pokud jde o zjištění týkající se těchto úvěrových smluv, i nadále částečně z dostupných údajů.

               3.3.   Subvence a programy subvencí v oblasti působnosti současného šetření

                     (166)

                     Na základě informací obsažených v podnětu, oznámení o zahájení řízení a odpovědí na dotazník Komise se prošetřovalo údajné subvencování prostřednictvím těchto subvencí ze strany čínské vlády:

                                 i)

                                 úvěry v rámci preferenční politiky, úvěrové linky, vývozní úvěry pro prodávající společnosti, vývozní úvěry pro nakupující společnosti, jiné financování a záruky;

                                 ii)

                                 preferenční pojištění vývozních úvěrů;

                                 iii)

                                 grantové programy

                                             —

                                             program Famous Brands,

                                             —

                                             granty na vývozní pomoc, jako jsou odměny pro moderní vyvážející podniky nebo za vývozní výkonnost, odměny za zpracovatelský obchod, granty na zahraniční investice,

                                             —

                                             granty na ochranu životního prostředí, jako je Zvláštní fond pro energeticky úsporné technologické reformy, fond pro čistou výrobní technologii, pobídky týkající se ochrany životního prostředí a zachování zdrojů,

                                             —

                                             granty týkající se technologické modernizace nebo transformace, jako jsou subvence z Fondu projektu pro státní klíčové technologie, podpora výzkumu a vývoje v rámci plánů na podporu vědy a technologie, podpora přizpůsobení klíčových odvětví, revitalizace a technologická obnova,

                                             —

                                             subvence ad hoc poskytované obecními/provinčními orgány;

                                 iv)

                                 příjmy prominuté prostřednictvím programů osvobození od přímých daní a jejich snížení

                                             —

                                             úlevy na dani z příjmů podniků pro podniky zabývající se vyspělými a novými technologiemi,

                                             —

                                             odpočet daně z příjmů podniků u výzkumných a vývojových činností,

                                             —

                                             preferenční daňové politiky západního regionu,

                                             —

                                             osvobození od daní nebo jejich snížení v souvislosti s užíváním pozemků,

                                             —

                                             místní slevy na daních;

                                 v)

                                 příjmy prominuté prostřednictvím programů týkajících se nepřímých daní a dovozního cla

                                             —

                                             osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií,

                                             —

                                             osvobození od dovozních cel pro zpracovatelský obchod;

                                 vi)

                                 dodávání zboží nebo poskytnutí služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             dodávání přírodního kaučuku vládou za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             dodávání syntetického kaučuku vládou za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             dodávání sazí vládou za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             dodávání nylonového kordu vládou za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             dodávání energie vládou za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             poskytování pozemků a práv k užívání pozemků vládou za cenu nižší než přiměřenou.

               3.4.   Preferenční financování a pojištění: úvěry

                     (167)

                     Čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku poskytly informace, z nichž vyplývá, že jim poskytlo úvěry 32 finančních institucí usazených v ČLR. Z těchto 32 finančních institucí bylo 27 bank ve vlastnictví státu (37). Zbývajících pět finančních institucí bylo v soukromém vlastnictví. Nicméně pouze tři banky ve vlastnictví státu vyplnily zvláštní dotazník, přestože žádost čínské vládě se vztahovala na všechny finanční instituce, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku.

               3.4.1.   Banky ve vlastnictví státu, které jednají jako veřejnoprávní subjekty

                     (168)

                     Komise ověřovala, zda banky ve vlastnictví státu jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení. V tomto ohledu se s cílem prokázat, že podnik ve vlastnictví státu je veřejnoprávním subjektem, použije tato zkouška (38): „Rozhodující je, zda byla subjektu svěřena pravomoc vykonávat vládní funkce, nikoli, jak toho bylo dosaženo. Existuje mnoho různých způsobů, jimiž by vláda v úzkém smyslu slova mohla subjektům poskytnout pravomoc. Proto k prokázání, že tato pravomoc byla svěřena konkrétnímu subjektu, mohou být relevantní různé typy důkazů. Důkaz o tom, že určitý subjekt ve skutečnosti vykonává vládní funkce, může sloužit jako důkaz, že má nebo mu byla svěřena vládní pravomoc, zejména pokud takový důkaz naznačuje trvalou a systematickou praxi. Z toho podle našeho názoru vyplývá, že důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, může za určitých okolností sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní pravomoc a tuto pravomoc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Zdůrazňujeme však, že – kromě výslovného přenesení pravomoci v právním nástroji – existence pouze formálních vazeb mezi subjektem a vládou v úzkém smyslu slova pravděpodobně nepostačuje k určení, že subjekt má nezbytnou vládní pravomoc. Tak například pouhá skutečnost, že vláda je většinovým akcionářem subjektu neprokazuje, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním tohoto subjektu, a tím méně, že mu vláda svěřila vládní pravomoc. V některých případech však lze – jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií vládní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem – na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní pravomoc.“ V tomto případě je závěr, že banky ve vlastnictví státu mají pravomoc vykonávat vládní funkce, založen na formálních indiciích vládní kontroly a důkazech, které prokazují, že vládní pravomoc je vykonávána účinným způsobem.

                     (169)

                     Komise si vyžádala informace o státním vlastnictví, jakož i formální indicie vládní kontroly v bankách ve vlastnictví státu. Kromě toho analyzovala, zda je tato kontrola vykonávána účinným způsobem. Za tímto účelem musela Komise částečně vycházet z dostupných údajů z důvodu odmítnutí čínské vlády a bank ve vlastnictví státu poskytnout důkazy o rozhodovacím procesu, který vedl k preferenčnímu poskytování úvěrů.

                     (170)

                     Za účelem provedení této analýzy Komise nejdříve zkoumala informace od tří bank ve vlastnictví státu, které vyplnily zvláštní dotazník a umožnily ověřování.

               3.4.1.1.   Spolupracující banky ve vlastnictví státu

                     (171)

                     Tyto tři banky ve vlastnictví státu poskytlo odpovědi na dotazník, které byly ověřeny na místě: EXIM, ABC a BOC.

               a)
               Vlastnictví a formální indicie kontroly ze strany čínské vlády

                     (172)

                     Na základě informací obdržených v odpovědi na dotazník a během inspekce na místě Komise zjistila, že čínská vláda drží přímo nebo nepřímo více než 50 % akcií v každé z těchto finančních institucí.

                     (173)

                     Pokud jde o formální indicie vládní kontroly tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu, Komise všechny tyto banky kvalifikovala jako „klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu“. Zejména v oznámení nazvaném „Prozatímní pravidla týkající se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ se uvádí, že: „Klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu uvedené v těchto pravidlech jsou banky ve vlastnictví státu zajišťující vládní politiku, komerční banky, finanční společnosti pro správu aktiv, společnosti pro cenné papíry, pojišťovací společnosti atd. (dále jen ‚finanční instituce ve vlastnictví státu‘), pro něž Státní rada vysílá dozorčí rady.“

                     (174)

                     Dozorčí rada klíčových finančních institucí ve vlastnictví státu je jmenována v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“. Na základě článků 3 a 5 těchto prozatímních pravidel Komise zjistila, že členové dozorčí rady jsou vysíláni Státní radou a jsou vůči ní odpovědní, což je dokladem institucionální kontroly státu nad obchodními činnostmi spolupracujících bank ve vlastnictví státu. Kromě těchto obecně platných indicií zjistila Komise s ohledem na uvedené tři banky ve vlastnictví státu následující skutečnosti:

               EXIM

                     (175)

                     Banka EXIM byla založena a je provozována v souladu s „Oznámením o založení Export-Import Bank of China“ vydaném Státní radou a stanovami EXIM. Podle jejích stanov jmenuje vedení EXIM přímo stát. Dozorčí rada je jmenována Státní radou v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ (výnos Státní rady č. 282) a dalšími právními a správními předpisy a je odpovědná Státní radě.

                     (176)

                     Stanovy rovněž uvádí, že stranický výbor EXIM hraje vedoucí a klíčovou politickou úlohu, a má tak zajistit, aby banka EXIM prováděla strategii a hlavní program strany a státu. Vedoucí postavení strany je součástí všech aspektů správy a řízení společnosti.

                     (177)

                     Stanovy dále uvádí, že banka EXIM podporuje rozvoj zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce, přeshraničních investic, iniciativy „Jeden pás, jedna stezka“, spolupráce při posilování mezinárodní kapacity a výroby zařízení. Rozsah její obchodní činnosti zahrnuje krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé úvěry, které byly schváleny a které jsou v souladu s politikami zahraničního obchodu a „vykročení do světa“ (going out), jako jsou vývozní úvěry, dovozní úvěry, nasmlouvané úvěry ve strojírenství, zámořské investiční úvěry, půjčky zahraniční pomoci čínské vlády a vývozní úvěry pro kupující společnosti.

               ABC

                     (178)

                     Jak je uvedeno v článku 137 stanov banky ABC, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář (vlastní 79,62 % akcií) pravomoc jmenovat všechny ředitele ve správní radě. Totéž platí pro dozorčí radu podle článku 204 stanov.

                     (179)

                     Kromě toho podle stanov ABC stanoví správní rada strategii banky, rozhoduje o rozpočtu banky, přijímá investiční rozhodnutí, jmenuje předsedu a tajemníka správní rady banky a vypracovává a sleduje systém řízení rizik banky. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky ABC.

                     (180)

                     Komise rovněž zjistila, že finanční instituce ve vlastnictví státu, včetně bank ABC a BOC, v roce 2017 změnily své stanovy, čímž se posílila úloha Komunistické strany Číny na nejvyšší rozhodovací úrovni těchto bank.

                     (181)

                     Tyto nové stanovy uvádí, že:

                     (182)

                     předseda správní rady je tatáž osoba jako tajemník výboru strany;

                     (183)

                     úlohou Komunistické strany Číny je zajistit a dohlížet na provádění politik a pokynů strany a státu a rovněž hrát vedoucí úlohu při jmenování zaměstnanců (včetně vrcholného vedení) a hlídat, aby jmenovány byly jen schválené osoby, a

                     (184)

                     aby správní rada u veškerých důležitých rozhodnutí vyslechla stanoviska stranického výboru.

               BOC

                     (185)

                     Jak je uvedeno v článku 125 stanov, má čínská vláda jakožto hlavní akcionář (vlastní 64,63 % akcií) pravomoc jmenovat jak výkonné, tak nevýkonné ředitele banky, kteří tvoří správní radu.

                     (186)

                     Kromě toho podle stanov BOC rozhoduje správní rada mimo jiné o strategických zásadách této finanční instituce, obchodních plánech a zásadních investičních plánech, jmenuje nebo odvolává vedoucí pracovníky, jako je předseda a tajemník správní rady, místopředseda a další vedoucí pracovníci. Rada dále rozhoduje o provádění usnesení valné hromady akcionářů a schvaluje politiky správy a řízení banky. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky BOC.

                     (187)

                     Kromě toho se nová ustanovení týkající se úlohy Komunistické strany Číny uvedená ve 181. bodě odůvodnění výše vztahují rovněž na BOC.

               b)
               Důkazy svědčící o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním uvedených institucí

                     (188)

                     Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik, když poskytovaly úvěry odvětví pneumatik. V této souvislosti byly zohledněny tyto regulační dokumenty:

                                 —

                                 článek 34 zákona ČLR o komerčních bankách (dále jen „bankovní zákon“),

                                 —

                                 článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů (prováděných Čínskou lidovou bankou),

                                 —

                                 kapitola 4 13. pětiletého petrochemického plánu,

                                 —

                                 rozhodnutí č. 40,

                                 —

                                 úvod ke strategii odvětví pneumatik,

                                 —

                                 prováděcí opatření čínské bankovní regulační komise (dále jen „CBRC“) pro záležitosti správního poskytování licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBRC [2017] č. 1),

                                 —

                                 prováděcí opatření CBRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBRC [2015] č. 4),

                                 —

                                 Správní opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním odvětví (CBRC [2013] č. 3).

                     (189)

                     Při zkoumání těchto regulačních dokumentů Komise zjistila, že finanční instituce v ČLR působí v obecném právním prostředí, které je řídí tak, aby při přijímání finančních rozhodnutí zajistily soulad s cíli průmyslové politiky čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

                     (190)

                     Pokud jde o EXIM, její veřejný politický mandát je stanoven v oznámení o založení Import Export Bank of China a rovněž v jejích stanovách.

                     (191)

                     Článek 34 bankovního zákona, který se vztahuje na všechny finanční instituce působící v Číně, obecně stanoví, že „komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a pod vedením průmyslové politiky státu“. Ačkoli článek 4 bankovního zákona uvádí, že „Komerční banky podle zákona vykonávají svoji podnikatelskou činnost bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce. Komerční banky jsou povinny nezávisle nést občanskoprávní odpovědnost a ručí celým svým majetkem právnické osoby“, z šetření vyplynulo, že článek 4 bankovního zákona se použije s výhradou článku 34 téhož zákona, podle kterého veřejnou politiku určuje stát a banky ji provádí a řídí se pokyny státu.

                     (192)

                     Kromě toho stanoví článek 15 Obecných pravidel týkajících se půjček: „V souladu se státní politikou mohou příslušné útvary subvencovat úroky z půjček s cílem podpořit růst určitých odvětví a hospodářský rozvoj v některých oblastech.“

                     (193)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu čínská vláda uvedla, že Komise článek 34 bankovního zákona nesprávně interpretovala. Článek 34 by neměl být vykládán odděleně, přičemž zastřešující účinek na zbývající články zákona má článek 4, který je součástí obecných ustanovení. Zjištění v rámci tohoto šetření (jakož i zjištění Komise v předchozích šetřeních týkajících se stejného programu subvencí) (39) však nepodpořila tvrzení, že banky při rozhodování o úvěrech nezohledňují vládní politiku a plány. Spíše potvrdila opak, jak je popsáno ve 202. až 206. bodě odůvodnění níže. Komise proto dospěla k závěru, že článek 4 bankovního zákona nebrání komerčním bankám zohledňovat vládní průmyslovou politiku a plány.

                     (194)

                     Čínská vláda rovněž požádala, aby nebyl zohledňován článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů, jelikož vznikl před více než 20 lety a již dlouho se nepoužívá. Čínská vláda nicméně zároveň uznala, že obecná pravidla týkající úvěrů nebyla ještě oficiálně zrušena. Komise se proto domnívá, že její odkaz na obecná pravidla týkající se úvěrů je platný.

                     (195)

                     Průmyslová politika státu je stanovena prostřednictvím centrálního plánování, jak je vysvětleno v oddíle 3.1 výše. Pokud jde o odvětví pneumatik, stanoví kapitola 5 13. pětiletého petrochemického plánu, že je třeba: „Posílit vazby mezi finančními, daňovými, obchodními a průmyslovými politikami. Realizovat politiku spolupráce mezi bankami a podniky, pokud jde o vzájemné vazby a o výrobu. Posílit finanční podporu pro klíčové podniky a projekty. Využívat stávající speciální kapitálové nástroje (zvláštní projekty a fondy atd.), a zachovat tak podporu průmyslové modernizace a technické obnovy.“

                     (196)

                     Kromě toho má strategie odvětví pneumatik „sloužit jako základ pro všechna příslušná ministerstva“ pokud jde o „financování úvěrů pro takové projekty odvětví pneumatik“.

                     (197)

                     Podobně i rozhodnutí č. 40 vyzývá všechny finanční instituce, aby poskytovaly úvěrovou podporu zvláště „podporovaným“ projektům. Jak již bylo vysvětleno v oddíle 3.1, projekty v odvětví pneumatik patří do „podporované“ kategorie. Rozhodnutí č. 40 tedy potvrzuje dřívější zjištění, pokud jde o bankovní zákon, v tom smyslu, že banky vykonávají vládní pravomoc ve formě preferenčních úvěrových operací.

                     (198)

                     V reakci na informační dokument čínská vláda uvedla, že rozhodnutí č. 40 umožňuje úvěrovou podporu, pouze pokud je založena na zásadách poskytování úvěrů. Komise uznala, že články 17 a 18 téhož rozhodnutí rovněž žádají banky, aby dodržovaly úvěrové zásady. Jak je však podrobněji vysvětleno ve 202. až 206. bodě odůvodnění níže, Komise nemohla během šetření zjistit, zda toto fungovalo i praxi.

                     (199)

                     Komise rovněž zjistila, že CBRC má dalekosáhlé schvalovací pravomoci, pokud jde o všechny aspekty řízení všech finančních institucí usazených v ČLR (včetně institucí v soukromém vlastnictví a institucí v zahraničním vlastnictví), jako například (40):

                                 —

                                 schvalování jmenování všech vedoucích pracovníků finančních institucí, a to jak na úrovni ústředí, tak místních poboček. Schválení CBRC je nezbytné pro nábor vedoucích pracovníků na všech úrovních, od nejvyšších pozic až po vedení poboček, a je třeba jej získat i pro vedoucí pracovníky jmenované v zahraničních pobočkách a i pro vedoucí pracovníky odpovědné za podpůrné funkce (např. IT manažery), a

                                 —

                                 velmi dlouhý seznam správních schválení, včetně schválení pro zřizování poboček, nových linií podnikání nebo prodej nových výrobků, dále pro změnu stanov banky, prodej více než 5 % jejích akcií, navýšení kapitálu, změnu sídla, změnu organizační struktury atd.

                     (200)

                     Bankovní zákon je právně závazný. Povinný charakter pětiletých plánů a rozhodnutí č. 40 byl uveden oddíle 3.1 výše. Povinný charakter regulačních dokumentů CBRC vyplývá z jejích pravomocí jakožto regulačního orgánu pro bankovnictví. O povinném charakteru dalších dokumentů svědčí doložky o dohledu a hodnocení, které tyto dokumenty obsahují.

                     (201)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že čínská vláda zřídila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a čínské vládě odpovědné dodržovat. Proto se čínská vláda opírala o tento normativní rámec s cílem vykonávat účinným způsobem kontrolu nad chováním tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu, kdykoli tyto banky poskytovaly úvěry odvětví pneumatik.

                     (202)

                     Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu kontroly účinným způsobem na základě konkrétních úvěrů. Během inspekce na místě tři spolupracující banky ve vlastnictví státu trvaly na tom, že při poskytování předmětných úvěrů v praxi používaly propracované zásady a modely hodnocení úvěrového rizika. Během inspekce na místě u čínské vlády zástupci bank ABC a BOC rovněž uvedli, že během posledních dvou let snížili svoji celkovou úvěrovou expozici vůči odvětví pneumatik, protože v tomto odvětví odhalili některé problémy související s nadměrnou kapacitou.

                     (203)

                     Nicméně nebyly poskytnuty konkrétní příklady týkající se společností zařazených do vzorku. Tři spolupracující banky ve vlastnictví státu odmítly z regulačních a smluvních důvodů poskytnout informace, včetně specifických posouzení úvěrového rizika, v souvislosti se společnostmi zařazenými do vzorku, přestože jim Komise poskytla písemný souhlas společností zařazených do vzorku, v němž se vzdávaly svých práv na zachování důvěrnosti.

                     (204)

                     Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici konkrétní důkazy o posouzení úvěruschopnosti, Komise proto posoudila celkové právní prostředí, jak je uvedeno ve 188. až 201. bodě odůvodnění výše, v kombinaci s chováním tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu s ohledem na úvěry poskytované společnostem zařazeným do vzorku. Toto chování bylo v rozporu s jejich oficiálním postojem během inspekce na místě, protože v praxi nejednaly na základě důkladného tržního posouzení rizik.

                     (205)

                     Inspekce na místě odhalily, že (s jedinou výjimkou určitých úvěrů v cizí měně) byly úvěry poskytnuty čtyřem skupinám vyvážejících výrobců zařazených do vzorku za úrokové sazby blízké referenčním úrokovým sazbám Čínské lidové banky (dále jen „PBOC“) bez ohledu na finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko společností. Z toho vyplývá, že úvěry byly poskytnuty za nižší než tržní sazby ve srovnání se sazbou odpovídající rizikovému profilu čtyř vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Kromě toho obdržely společnosti zařazené do vzorku revolvingové úvěry, které jim umožňují okamžitě nahradit kapitál splacený na úvěry v den splatnosti čerstvým kapitálem z nových úvěrů. V případě dvou skupin společností zařazených do vzorku byly harmonogramy plateb upraveny nebo byl dluh prominut z důvodu finančních potíží.

                     (206)

                     Komise rovněž zjistila, že úvěry, které měly být oznámeny bankami jakožto „neběžné“ úvěry, nebyly uvedenými třemi spolupracujícími bankami ve vlastnictví státu jako takové označeny v národním centrálním úvěrovém registru. Povinnost tyto „neběžné úvěry“ hlásit existuje zejména v případě, že úvěry byly restrukturalizovány, že dlužník nesplácí nebo že byly vydány revolvingové úvěry. Tyto případy byly zjištěny u všech čtyř skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. V souladu s „Pokyny pro klasifikaci úvěrů na základě rizika“ vydanými CBRC měly být všechny tyto případy uvedeny v centrálním úvěrovém registru. Toto nedostatečné vykazování ze strany finančních institucí způsobuje zkreslení úvěrové situace společností v centrálním úvěrovém registru, jelikož tento registr pak neuvádí skutečnou úvěruschopnost společnosti. V důsledku toho, i kdyby finanční instituce měla použít tržní posouzení rizik, učinila by tak na základě nesprávných informací.

                     (207)

                     Komise proto dospěla k závěru, že čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik týkajících se odvětví pneumatik.

               c)
               Závěr o spolupracujících finančních institucích

                     (208)

                     Komise konstatovala, že právní rámec uvedený výše provádí tři spolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu při výkonu vládních funkcí, pokud jde o odvětví pneumatik, a tím jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s judikaturou WTO.

               3.4.1.2.   Nespolupracující banky ve vlastnictví státu

                     (209)

                     Jak je uvedeno v oddíle 3.2 výše, ani jedna z ostatních bank ve vlastnictví státu, jež poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, neodpověděla na zvláštní dotazník. Proto se Komise v souladu se závěry, k nimž se dospělo v 127. až 136. bodě odůvodnění výše, rozhodla k určení toho, zda lze uvedené banky ve vlastnictví státu považovat za veřejnoprávní subjekty, použít dostupné údaje.

                     (210)

                     V antisubvenčním šetření týkajícím se dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (41) Komise zjistila, že níže uvedené banky, které poskytly úvěry čtyřem skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku v rámci tohoto šetření, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu: China Development Bank, China Construction Bank, Industrial and Commercial Bank of China, Bank of Communications, China Everbright Bank, Postal Savings Bank, China Merchants Bank, Shanghai Pudong Development Bank, China Industrial Bank, Shenyang Rural Commercial Bank, Bank of Shanghai, Ningbo Bank, China CITIC Bank, China Guangfa Bank, China Bohai Bank, Huaxia Bank.

                     (211)

                     S použitím veřejně dostupných informací, jako jsou internetové stránky bank, výroční zprávy, informace dostupné v bankovních rejstřících nebo na internetu, Komise zjistila, že následující banky, které poskytly úvěry čtyřem skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu:

                                 Název banky

                                 Informace o vlastnické struktuře

                                 Hankou Bank

                                 nejméně 34,86 % akcií držených státem vlastněnými podniky

                                 Hubei Bank

                                 nejméně 42,55 % akcií držených místní vládou a státem vlastněnými podniky

                                 Huishang Bank

                                 převážně ve vlastnictví státu, s akciemi v držení mnoha státem vlastněných podniků a subjektů přidružených k místní vládě

                                 Dongying Bank

                                 Odbor financí města Tung-jing drží 20,88 % akcií, Dongying Assets Operation Co., Ltd. ve vlastnictví státu drží 11,14 %

                                 Bank of Tianjin

                                 nejméně 40,2 % akcií držených místní vládou a státem vlastněnými podniky

                                 Bank of Kunlun

                                 ve vlastnictví China National Petroleum Corporation (státem vlastněný podnik)

                                 Shanghai Rural Commercial Bank

                                 akcie státem vlastněného podniku tvoří 35,52 % základního kapitálu

                                 China Industrial International Trust Limited

                                 dceřiná společnost Industrial Bank, o níž bylo při antisubvenčním šetření týkajícím se PVT zjištěno, že je ve vlastnictví státu (42)

                                 Daye Trust Co., Ltd.

                                 dceřiná společnost China Orient Asset Mgt Co. Ltd, (společnost spravující aktiva ve vlastnictví státu)

                                 Sinotruk Finance Co., Ltd.

                                 ve vlastnictví Sinotruk (státem vlastněný podnik)

                     (212)

                     Jelikož chybí specifické informace od dotčených finančních institucí, které by naznačovaly jiné skutečnosti, Komise určila vlastnictví a kontrolu ze strany čínské vlády na základě formálních indicií ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v oddíle 3.4.1.1. Z dostupných údajů zejména vyplývá, že vedení a orgány dohledu v uvedených nespolupracujících bankách ve vlastnictví státu jsou jmenovány čínskou vládou a jsou odpovědné čínské vládě stejným způsobem jako u tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu.

                     (213)

                     Pokud jde o výkon kontroly účinným způsobem, Komise má za to, že zjištění týkající se tří spolupracujících finančních institucí, které představovaly značnou část úvěrů pro čtyři skupiny společností zařazené do vzorku během období šetření (v rozmezí od 30 % do 50 % podle společnosti), lze považovat za reprezentativní rovněž i pro nespolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu. Normativní rámec analyzovaný v oddíle 3.4.1.1 písm. b) se na ně použije stejným způsobem. Jelikož neexistuje údaj o opaku, na základě nejspolehlivějších dostupných údajů lze předpokládat, že konkrétní indicie o posouzení úvěruschopnosti chybí stejně jako v případě tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu, takže analýza konkrétního uplatňování normativního rámce v oddíle 3.4.1.1 písm. b) se na ně použije stejným způsobem.

                     (214)

                     Kromě toho Komise zjistila, že většina smluv o úvěru, které Komise obdržela od společností zařazených do vzorku, obsahovala podobné podmínky a že úvěrové sazby, které byly dohodnuty, byly podobné jako sazby poskytnuté třemi spolupracujícími bankami ve vlastnictví státu a částečně se s nimi překrývaly.

                     (215)

                     Komise proto dospěla k závěru, že zjištění týkající se tří spolupracujících bank ve vlastnictví státu představují dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení pro posouzení ostatních bank ve vlastnictví státu, a to vzhledem k uvedeným podobnostem v podmínkách úvěru a úvěrových sazbách a reprezentativnosti tří finančních institucí, které byly ověřovány.

                     (216)

                     Na základě toho Komise dospěla k závěru, že ostatní banky ve vlastnictví státu, které poskytly úvěry společnostem zařazeným do vzorku, jsou rovněž veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení.

               3.4.1.3.   Závěr o finančních institucích ve vlastnictví státu

                     (217)

                     S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že všechny čínské finanční instituce ve vlastnictví státu, které poskytly úvěry čtyřem skupinám spolupracujících vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení.

                     (218)

                     Kromě toho, i kdyby tyto finanční instituce ve vlastnictví státu nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty, Komise zjistila, že by byly rovněž považovány za pověřené a řízené čínskou vládou, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny ve 220. až 223. bodě odůvodnění níže. Z tohoto důvodu by se jejich chování v každém případě přičetlo čínské vládě.

               3.4.2.   Pověření a udělování pokynů soukromým finančním institucím

                     (219)

                     Komise poté přistoupila ke zkoumání zbývajících finančních institucí. Na základě zjištění vyplývajících z šetření v případu PVT (43) a doplněných o veřejně dostupné informace bylo pět níže uvedených finančních institucí považováno za instituce v soukromém vlastnictví: JPMorgan Chase Bank (China), HSBC, Ping An Bank, Bank of Qingdao, Bank of Beijing. Komise zkoumala, zda tyto finanční instituce byly pověřeny čínskou vládou, aby poskytly subvence odvětví pneumatik, nebo jim to bylo nařízeno ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.

                     (220)

                     Podle Odvolacího orgánu WTO dochází k „pověření“ v případech, kdy vláda dává odpovědnost soukromému subjektu, a „usměrněním“ se rozumí situace, kdy vláda uplatňuje nad soukromým subjektem svou moc (44). V obou případech vláda využívá soukromý subjekt jako zástupce pro realizaci finančního příspěvku a „ve většině případů by se dalo očekávat, že pověření nebo usměrnění soukromého subjektu bude zahrnovat nějakou formu hrozby nebo nucení (45)“. Zároveň bod iv) neumožňuje členům ukládat vyrovnávací opatření na výrobky v případech, kdy „vláda pouze vykonává své regulační pravomoci (46)“ nebo kdy zásah vlády „může, ale nemusí mít konkrétní výsledek vzhledem k daným skutkovým okolnostem a výkonu svobodné volby ze strany aktérů na trhu (47)“. Pověření a usměrnění pak spíše znamená „aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení (48)“.

                     (221)

                     Komise vzala na vědomí, že normativní rámec týkající se odvětví pneumatik uvedený v 188. až 201. bodě odůvodnění platí pro všechny finanční instituce v ČLR, včetně finančních institucí v soukromém vlastnictví. Pro ilustraci lze uvést, že bankovní zákon a různé pokyny CBRC se vztahují na všechny banky financované z Číny i banky se zahraničními investicemi pod správou CBRC.

                     (222)

                     Kromě toho inspekce na místě ve společnostech zařazených do vzorku odhalily, že většina smluv o úvěru, které Komise obdržela od společností zařazených do vzorku, obsahovala podobné podmínky a že úvěrové sazby poskytnuté soukromými finančními institucemi byly podobné jako sazby poskytnuté finančními institucemi ve veřejném vlastnictví a částečně se s nimi překrývaly.

                     (223)

                     Vzhledem k tomu, že od soukromých finančních institucí nebyly získány žádné odlišné informace, dospěla Komise k závěru, že pokud jde o odvětví pneumatik, všechny finanční instituce působící v Číně pod dohledem CRBC (včetně soukromých finančních institucí) byly pověřeny státem nebo jim bylo ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení nařízeno provádět vládní politiky a poskytovat úvěry s preferenčními sazbami odvětví pneumatik.

                     (224)

                     V souladu s tímto zjištěním Komise shledala, že pokud jde o skupinu Hankook, nevztahoval se normativní rámec na některé finanční instituce se zahraničními vlastníky, které skupině Hankook poskytly úvěry. Tyto instituce totiž nebyly pod dohledem CBRC, jelikož se nacházely mimo ČLR, a poskytovaly zahraniční úvěry v cizí měně. Proto dospěla Komise k závěru, že tyto finanční instituce nejsou pověřeny státem a ani nepodléhají nařízení ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení.

                     (225)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu čínská vláda i skupina Hankook tvrdily, že soukromé finanční instituce, a mezi nimi banku JPMorgan Chase (China), není možné považovat za subjekty, které čínská vláda ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bod iv) základního nařízení pověřila nebo jim nařídila poskytovat úvěry s preferenčními sazbami. Uvedly, že dva předpisy, jimiž se řídí CBRC, uvedené ve 188. a 199. bodě odůvodnění výše, jsou společné pro všechny regulační bankovní orgány a odrážejí hlavní zásady účinného bankovního dohledu doporučené Basilejským výborem pro bankovní dohled. Skupina Hankook kromě toho tvrdila, že Komise měla místo odkazu na normativní rámec jako celek analyzovat konkrétní situaci každé finanční instituce zvlášť.

                     (226)

                     Komise tato tvrzení odmítla, jelikož dohled a schvalování vykonávané CBRC jdou nad rámec hlavních zásad bankovního dohledu doporučených Basilejským výborem pro bankovní dohled. Normativní rámec Basilejského výboru pro bankovní dohled totiž jasně ukládá hlavní odpovědnost za sledování přiměřenosti výše kapitálu ve vztahu k rizikům samotnému vedení banky. Úlohou orgánů dohledu je přezkoumávat a vyhodnocovat interní procesy, kontroly a řízení rizik zavedené bankami. Hlavní zásady účinného bankovního dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled jasně stanoví, že „přezkum ze strany bankovních orgánů by měl klást důraz na kvalitu řízení a kontroly rizik bankou a neměl by vést k tomu, aby orgány dohledu fungovaly jako vedení banky“.

                     (227)

                     Jak je však již vysvětleno ve 199. bodě odůvodnění výše, schválení CBRC je nezbytné nejen pro nábor vyššího vedení banky v její centrále, ale i na všech úrovních vedení, dokonce i pro vedoucí pracovníky jmenované v zahraničních pobočkách a pro vedoucí pracovníky odpovědné za podpůrné funkce (např. IT manažery), přičemž administrativní schválení jsou vyžadována i pro malé změny, jako je prodej více než 5 % akcií banky nebo změnu sídla. Basilejský výbor pro bankovní dohled však jen stanoví, že orgán dohledu má pravomoc přezkoumávat, zamítat a ukládat obezřetnostní podmínky k návrhům na převod významného vlastnického podílu nebo kontrolu zájmů. Podle Komise by takové aktivity patřily spíše do odpovědnosti vedení banky, aniž by k tomu bylo třeba schválení orgánu dohledu, v souladu s hlavními zásadami účinného bankovního dohledu Basilejského výboru pro bankovní dohled.

                     (228)

                     Kromě toho je normativní rámec vztahující se na všechny banky v Číně mnohem širší než pouze dva uvedené předpisy, jimiž se řídí CBRC, jak je uvedeno ve 188. bodě odůvodnění výše, přičemž celý soubor regulačních dokumentů je právně závazný, jak je vysvětleno ve 200. bodě odůvodnění výše, a tudíž představuje něco více než pouhou podporu. Inspekce na místě u společností zařazených do vzorku navíc neodhalily žádné významné rozdíly mezi úvěrovými podmínkami nebo sazbami poskytovanými soukromými finančními institucemi a podmínkami nebo sazbami poskytovanými finančními institucemi ve veřejném vlastnictví.

                     (229)

                     Závěrem Komise konstatovala, že i přes její výslovnou žádost se banka JPMorgan Chase Bank (China) rozhodla během tohoto šetření nespolupracovat. V důsledku toho Komise nemohla vyšetřovat konkrétní individuální situaci společnosti JPMorgan Chase Bank (China).

                     (230)

                     Po poskytnutí konečných informací zopakovala skupina Hankook své připomínky ohledně pověření a usměrnění banky JPMorgan Chase Bank (China), přičemž zejména poukázala na skutečnost, že kdyby věděla, že uvedená banka musí při šetření spolupracovat, mohla ji o to požádat. Komise v tomto ohledu poznamenala, že v dotazníku vyvážejícím výrobcům již bylo požadováno, aby společnost předložila povolení banky, aby Komise mohla přezkoumat informace, které mají být poskytnuty finančními institucemi. Výměny stanovisek mezi čínskou vládou a Komisí týkající se spolupráce finančních institucí byly k dispozici v souboru, který nemá důvěrnou povahu, a o nedostatečné spolupráci banky JPMorgan Chase Bank (China) byla skupina informována v informačním dokumentu. Proto Komise považovala tento argument za nepodložený.

               3.4.3.   Specifičnost

                     (231)

                     Jak je uvedeno v 188. až 201. bodě odůvodnění, několik právních dokumentů, které jsou konkrétně zaměřeny na společnosti v odvětví pneumatik, řídí finanční instituce, aby poskytovaly úvěry s preferenčními sazbami odvětví pneumatik. Na základě těchto dokumentů je prokázáno, že finanční instituce poskytují preferenční úvěry pouze omezenému počtu odvětví/společností, které jsou v souladu s příslušnými politikami čínské vlády.

                     (232)

                     Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, ale že jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Kromě toho žádná ze zúčastněných stran nepředložila žádné důkazy, které by naznačovaly, že poskytování preferenčních úvěrů vychází z objektivních kritérií nebo podmínek ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

               3.4.4.   Výhoda a výpočet výše subvence

                     (233)

                     Komise poté vypočetla výši napadnutelné subvence. Pro účely tohoto výpočtu posoudila výhodu, kterou získali její příjemci během období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení je výhoda, kterou získal příjemce, rozdílem mezi částkou úroku, kterou platí společnost za vládní půjčku, a částkou, již by společnost zaplatila za srovnatelný obchodní úvěr na trhu.

                     (234)

                     V tomto ohledu Komise zaznamenala řadu specifických okolností na čínském trhu s pneumatikami. Jak je vysvětleno v oddílech 3.4.1 až 3.4.3, úvěry poskytnuté čínskými finančními institucemi odrážejí významné vládní zásahy a neodrážejí úrokové sazby, které by se běžně vyskytovaly na fungujícím trhu.

                     (235)

                     Skupiny společností zařazené do vzorku se liší, pokud jde o jejich celkovou finanční situaci. Každá z nich využila v období šetření různých typů úvěrů, které se lišily, např. pokud jde o splatnost, kolaterál, záruky a jiné související podmínky. Z těchto dvou důvodů měla každá společnost odlišnou průměrnou úrokovou sazbu na základě vlastního souboru získaných úvěrů.

                     (236)

                     Komise za účelem zohlednění těchto specifik posoudila finanční situaci každé skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku samostatně. V tomto ohledu Komise postupovala v souladu s metodikou výpočtu pro preferenční úvěry stanovenou v antisubvenčním šetření plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR (49) a vysvětlenou v bodech odůvodnění níže. Komise tak vypočítala výhodu plynoucí z preferenčních úvěrových operací pro každou skupinu vyvážejících výrobců zařazenou do vzorku na individuálním základě a přičetla tuto výhodu dotčenému výrobku.

               3.4.4.1.   Úvěrové ratingy

                     (237)

                     Komise již v antisubvenčním šetření týkajícím se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR stanovila, že domácí úvěrové ratingy poskytnuté čínským společnostem nejsou spolehlivé, a to na základě studie vydané Mezinárodním měnovým fondem (50), která poukazovala na nesoulad mezi mezinárodními a čínskými úvěrovými ratingy, v kombinaci se zjištěními šetření týkajícího se společností zařazených do vzorku. Podle MMF totiž místní ratingové agentury hodnotí více než 90 % čínských dluhopisů ratingem AA až AAA. To není srovnatelné s jinými trhy, například s trhem v EU nebo USA. Například na trhu v USA má takovýto špičkový rating méně než 2 % podniků. Čínské ratingové agentury tedy značně zkreslují své hodnocení směrem ke špičkovým hodnotám ratingové stupnice. Jejich ratingové stupnice jsou velmi široké a často sdružují dluhopisy s výrazně odlišnými úvěrovými riziky do jedné široké ratingové kategorie (51).

                     (238)

                     Zahraniční ratingové agentury, jako Standard and Poor's a Moody's, obvykle při hodnocení čínských dluhopisů vydaných v zahraničí uplatňují navýšení základního úvěrového ratingu emitenta na základě odhadu strategického významu podniku pro čínskou vládu a síly jakékoli implicitní záruky (52). Agentura Fitch například jasně uvádí, že v příslušných případech jsou tyto záruky hlavní hnací silou jejích úvěrových ratingů čínských společností (53).

                     (239)

                     Během šetření Komise nalezla další informace, které uvedenou analýzu doplňují. Zaprvé Komise konstatovala, že stát může na trh s úvěrovými ratingy vyvíjet určitý vliv. Podle dvou studií, jež byly zveřejněny v roce 2016, na čínském trhu působilo přibližně dvanáct ratingových agentur, z nichž většinu vlastní stát. Celkově bylo 60 % všech hodnocených korporátních dluhopisů v Číně hodnoceno státem vlastněnou ratingovou agenturou (54).

                     (240)

                     Čínská vláda potvrdila, že během období šetření na čínském trhu s dluhopisy působilo dvanáct ratingových agentur, z toho deset tuzemských ratingových agentur, k nimž patřily společnosti Global Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Brilliance Credit Rating & Investors Service Co. Ltd, Golden Credit Rating International Co. Ltd, China Chengxin Securities Rating Co. Ltd, Pengyuan Credit Rating Co. Ltd, Shanghai Fareast Credit Rating Co., Ltd, China Bond Rating Co. Ltd, China Securities Index Co. Ltd, Shanghai Credit Information Services Co. Ltd. Existovaly i dvě ratingové agentury, které byly společným podnikem čínských a zahraničních partnerů, konkrétně China Lianhe Credit Rating Co. Ltd. a China Chengxin International Credit Rating Co., Ltd.

                     (241)

                     Zadruhé na čínský ratingový trh nelze volně vstoupit. Jedná se v zásadě o uzavřený trh, jelikož ratingové agentury musí být před zahájením svého působení schváleny Čínskou regulační komisí pro cenné papíry (dále jen „CSRC“) nebo PBOC (55). Během období šetření nesměly zahraniční ratingové agentury jako takové působit na čínském vnitrostátním trhu, neboť ratingový trh byl v katalogu průmyslových odvětví pro účely orientace zahraničních investic, který vydala čínská vláda, zařazen do „omezené“ kategorie a zahraničním ratingovým agenturám bylo zakázáno vydávat tuzemské ratingy dluhopisů. Banka PBOC v polovině roku 2017 oznámila, že zahraniční ratingové agentury budou moci za určitých podmínek provádět úvěrová hodnocení části domácího trhu s dluhopisy, to však ještě neplatilo v období šetření (56). V mezidobí nicméně zahraniční agentury založily společné podniky s některými místními ratingovými agenturami, které poskytují úvěrové ratingy pro domácí emise dluhopisů. Tyto ratingy se však řídí čínskými ratingovými stupnicemi, a nejsou tudíž přesně srovnatelné s mezinárodními ratingy, jak je vysvětleno výše.

                     (242)

                     Vzhledem k situaci popsané ve 237. až 241. bodě odůvodnění výše dospěla Komise k závěru, že čínské úvěrové ratingy nezajišťují spolehlivý odhad úvěrového rizika podkladového aktiva. Na tomto základě, jakkoli některé ze společností zařazených do vzorku získaly od čínské ratingové agentury dobrý úvěrový rating, má Komise za to, že takovéto ratingy nejsou spolehlivé.

               3.4.4.2.   Revolvingové úvěry

                     (243)

                     Na základě zjištění popsaných v oddíle 3.4.4 antisubvenčního šetření týkajícího se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR (57) se revolvingovými úvěry rozumí úvěry, které umožňují společnosti nahradit kapitál splacený na úvěry v den splatnosti čerstvým kapitálem z nových úvěrů. Revolvingové úvěry jsou obvykle známkou krátkodobých problémů dlužníka s likviditou a z hlediska bank, které je poskytují, jsou spojeny s větší expozicí riziku. Existence revolvingových úvěrů v dané společnosti byla tudíž považována za známku toho, že se společnost nachází v horší finanční situaci, než jak by se na první pohled zdálo z finančních výkazů, a že existuje dodatečné riziko související s krátkodobými problémy s likviditou.

               3.4.4.3.   Skupina Hankook

                     (244)

                     Pro účely současného šetření je skupina Hankook v Číně složena ze dvou vyvážejících výrobců, dvou společností, které dodávají vstupy vyvážejícímu vývozci, a jedné prodejní společnosti. Vedení skupiny má sídlo mimo Čínu, v Koreji, a v Číně neexistuje žádná holdingová společnost, která by ovládala všechny společnosti, jež působí v ČLR.

                     (245)

                     Během období šetření vyvážející výrobci získávali potřebné finanční prostředky zejména od mezinárodních bank, které mají sídlo mimo Čínu, stejně jako od korejské mateřské společnosti a v rámci mezipodnikové dohody o sdružení finančních prostředků. Zajistili si však také určité krátkodobé úvěry prodejem svých vývozních pohledávek čínským bankám.

                     (246)

                     Dva vyvážející výrobci skupiny Hankook se nachází ve velmi odlišné finanční situaci. Jeden z nich je vyspělou společností, jež v období let 2014–2016 vykazovala stálé zisky, druhý byl založen později a od zahájení své činnosti vykazuje vysoké ztráty, jakkoli v roce 2017 poprvé dosáhl zisku. Poměr dluhů k aktivům je v jednom případě dosti nízký a v druhém případě velmi vysoký. Celkově vzato a při porovnání za delší období byla kombinovaná ziskovost těchto společností v posuzovaném období kladná, přestože nejistá, což znamená, že menší změny interního nebo externího podnikatelského prostředí by mohly skupinu dostat do ztrátové situace. Toto posouzení bylo během inspekce na místě potvrzeno.

                     (247)

                     Komise konstatovala, že čínské finanční instituce ve vlastnictví státu udělily společnosti Jiangsu Hankook Tire Co. Ltd (dále jen „JHT“) úvěrové ratingy od BBB+ po AA+, zatímco společnosti Chongqing Hankook Tire Co. Ltd (dále jen „CHT“) tytéž finanční instituce ve vlastnictví státu udělily úvěrové ratingy od BBB- po A+. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému ve 237. až 242. bodě odůvodnění výše, dospěla Komise k závěru, že tento rating není spolehlivý.

                     (248)

                     Při zohlednění situace ztrátového výrobce lze pochybovat o schopnosti společností splácet dluh. Velká většina úvěrů poskytnutých společnosti však byly mezipodnikové úvěry od korejské mateřské společnosti. Společnost měla jen velmi omezené množství krátkodobých úvěrů od čínských bank.

                     (249)

                     Komise zjistila, že tyto krátkodobé úvěry, které poskytla čínská finanční instituce, byly vlastně revolvingové úvěry. Po zveřejnění informačního dokumentu skupina Hankook uvedla, že tyto úvěry byly po sobě jdoucími výběry kapitálu v rámci širší rámcové dohody. Po další analýze Komise přijala tvrzení skupiny Hankook týkající se povahy uvedených úvěrů a odpovídajícím způsobem upravila své výpočty za pomoci úrokové sazby platné v době výběru finančních prostředků.

                     (250)

                     Jak uvádí bod 3.4.1 výše, čínské úvěrové finanční instituce neposkytly žádné posouzení úvěruschopnosti. Proto musela Komise za účelem stanovení výše výhody posoudit, zda úrokové sazby za úvěry poskytnuté skupině Hankook byly na tržní úrovni.

                     (251)

                     Komise dospěla k závěru, že celková finanční situace skupiny odpovídá ratingu BB, což je nejvyšší rating, který se již nepovažuje za „investiční stupeň“. „Investiční stupeň“ znamená, že dluhopisy vydané danou společností jsou posuzovány ratingovou agenturou jako pravděpodobně postačující k pokrytí platebních závazků, do kterých smějí banky investovat.

                     (252)

                     Prémie očekávaná u dluhopisů vydávaných podniky s tímto ratingem (BB) byla poté použita na standardní úvěrovou sazbu PBOC za účelem stanovení tržní sazby.

                     (253)

                     Uvedená přirážka byla určena na základě výpočtu relativního rozpětí mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Takto vypočítané relativní rozpětí pak bylo připočteno k referenčním úrokovým sazbám, které zveřejnila PBOC v den, kdy byl úvěr poskytnut (58), a na tutéž délku trvání jako u dotčeného úvěru. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý uvedené společnosti.

                     (254)

                     Co se týče úvěrů v cizí měně v ČLR, panuje zde stejná situace ohledně narušení trhu a absence efektivního úvěrového ratingu, protože tyto úvěry jsou rovněž poskytovány týmiž čínskými finančními institucemi. Z toho důvodu, jak bylo uvedeno výše, byly k určení vhodné referenční hodnoty použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.

                     (255)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu a po poskytnutí konečných informací čínská vláda a i tři ze čtyř společností zařazených do vzorku zpochybnily metodiku Komise využívající relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB pro výpočet výhody z preferenčních úvěrů. Všechny uvedené subjekty tvrdily, že Komise měla použít absolutní, a nikoli relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB. Byly uvedeny tyto důvody:

                                 —

                                 Úroveň relativního rozpětí kolísá spolu s úrovní základní úrokové sazby v USA: čím nižší je úroveň úroků, tím vyšší bude výsledná přirážka.

                                 —

                                 Úroveň výsledné referenční sazby kolísá podle úrovně referenční sazby PBOC, na kterou se uplatňuje. Čím vyšší je referenční sazba PBOC, tím vyšší bude výsledná referenční hodnota.

                                 —

                                 Podle údajů z minulých let poskytnutých skupinou Giti zůstává absolutní rozpětí dlouhodobě zhruba stabilní, zatímco relativní rozpětí vykazuje velké rozdíly.

                                 —

                                 Skutečnost, že Komise zjistila výhodu pro všechny úvěry v RMB, nikoli však pro většinu úvěrů v cizích měnách, dokazuje, že použití relativního rozpětí je chybné.

                     (256)

                     První tři otázky byly již předloženy v případu PVT (59). Jak ukazuje 175. až 187. bod odůvodnění v případu PVT, Komise tyto argumenty odmítla z následujících důvodů:

                                 —

                                 Zaprvé jakkoli Komise uznávala, že komerční banky obvykle používají přirážku vyjádřenou v absolutních číslech, domnívala se, že tato praxe vychází především z praktických úvah, jelikož úroková sazba je v konečném důsledku absolutní číslo. Absolutní číslo je nicméně odrazem posouzení rizik, které je založeno na relativním hodnocení. Riziko selhání u společnosti s ratingem BB je o X % vyšší než u vlády nebo bezrizikové společnosti. To je relativní hodnocení.

                                 —

                                 Za druhé úrokové sazby neodrážejí pouze rizikové profily jednotlivých společností, ale také rizika specifická pro danou zemi a měnu. Relativní rozpětí tudíž zachycuje změny základních tržních podmínek, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou. Riziko specifické pro zemi a měnu se často, tak jako je tomu i v tomto případě, v průběhu času mění a změny se pro různé země liší. V důsledku toho se bezrizikové sazby v průběhu času významně mění a někdy jsou nižší v USA, jindy zase v Číně. Tyto rozdíly souvisejí s faktory, jako jsou zjištěný a očekávaný růst HDP, hospodářské klima a míry inflace. Jelikož se bezriziková sazba v průběhu času mění, může být stejné nominální absolutní rozpětí potvrzením velmi odlišného posouzení rizika. Například pokud banka odhaduje, že riziko selhání spojené s konkrétní společností je o 10 % vyšší než bezriziková sazba (relativní odhad), může být výsledné absolutní rozpětí mezi 0,1 % (u bezrizikové sazby ve výši 1 %) a 1 % (u bezrizikové sazby ve výši 10 %). Z pohledu investora je proto relativní rozpětí lepším měřítkem, jelikož odráží výši výnosového spreadu a způsob jeho ovlivnění mírou základní úrokové sazby.

                                 —

                                 Za třetí je relativní rozpětí také neutrální z hlediska zemí. Pokud je například bezriziková sazba v USA nižší než bezriziková sazba v Číně, absolutní přirážky budou při použití této metodiky vyšší. Naopak pokud je bezriziková sazba v Číně nižší než v USA, absolutní přirážky budou při použití této metody nižší. To uznává i skupina Giti v tabulce 3 svých připomínek, v níž je simulován dopad různých sazeb PBOC. Při použití údajů poskytnutých skupinou Giti na historické sazby PBOC se v praxi ukazuje, že v některých letech má relativní metodika za výsledek skutečně nižší referenční hodnotu než absolutní rozpětí.

                                 —

                                 Pokud jde o třetí bod, interpretovala Komise skutečnosti předložené skupinou Giti odlišně. Skupina Giti sama konstatovala, že absolutní rozpětí není tak stabilní, jak je tvrzeno, nýbrž že se v průběhu času mění, a to v rozmezí od 1 % do 4,5 %. Kromě toho sleduje relativní rozpětí naprosto stejný vývoj jako absolutní rozpětí v průběhu posledních 23 let, tj. když se zvýší relativní rozpětí, zvýší se také absolutní rozpětí, a naopak. Pokud jde o údajnou kolísavost relativního rozpětí, je rozsah změn podobný: rozdíl mezi nejvyššími a nejnižšími hodnotami je 530 % u relativního rozpětí a 450 % u absolutního rozpětí.

                                 —

                                 A konečně pokud jde o čtvrtý bod, Komise nesouhlasila s posouzením skupiny Giti, podle něhož neexistence výhody při použití metodiky výpočtu Komise na úvěry v cizích měnách ukazuje, že použití relativního rozpětí je chybné. Vnitrostátní úvěrový trh v RMB je v zásadě uzavřeným trhem, na němž může čínská vláda uplatňovat určitý vliv, jak je uvedeno výše. Na druhou stranu, mimo jiné kvůli omezením zahraničních měn v Číně, úvěrový trh v „tvrdých měnách“ méně podléhá vnitrostátním politickým rozhodnutím čínské vlády a funguje daleko více podle tržních podmínek. Skutečnost, že referenční hodnota, kterou Komise použila, nepřináší ve většině případů žádnou výhodu, tudíž není nijak překvapivá. Komise má naopak za to, že uvedená skutečnost ukazuje, že čínské banky při působení na mezinárodním trhu poskytují společnostem s ratingem BB úvěry s tržními podmínkami, což neplatí pro případy, kdy poskytují úvěry na vnitrostátním trhu. Také to dokazuje, že metodika Komise přináší výsledky, které jsou v souladu s tržními podmínkami pro společnosti s ratingem BB na mezinárodním trhu.

                     (257)

                     Po poskytnutí konečných informací zopakovala čínská vláda své předchozí argumenty a tvrdila, že použití relativního rozpětí není vhodné, jelikož tato referenční hodnota nevedla k tomu, aby nezbytné úpravy odrážely podmínky převládající na čínském finančním trhu, a vedla by k nepřiměřeným výsledkům. Komise s tímto názorem nesouhlasila, jelikož referenční sazba PBOC se používá jako výchozí bod pro výpočet. Kromě toho použití relativního rozpětí zachycuje změny základních tržních podmínek jednotlivých zemí, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou, jak je vysvětleno ve 255. bodě odůvodnění výše. Kromě toho Komise uvedla, že výsledná úroková sazba ve výši přibližně 9 % pro společnosti s ratingem BB není nepřiměřená vzhledem ke skutečnosti, že výnosy korporátních dluhopisů s ratingem BB na čínském domácím trhu činily na konci období šetření 20 % (60).

                     (258)

                     Z uvedených důvodů proto Komise trvala na svém postoji, že metodika s relativním rozpětím lépe odráží rizikovou přirážku, kterou by finanční instituce použila na čínské vyvážející výrobce na nenarušeném trhu, zejména vzhledem k tomu, že základní úroková sazba v ČLR a základní úroková sazba v USA se v průběhu času vyvíjely rozdílně.

                     (259)

                     Skupina Hankook rovněž tvrdila, že Komise neodečetla úrok zaplacený po období šetření, který byl splatný za období šetření. Komise své výpočty přezkoumala a zjistila, že tento odpočet náležitě provedla, a uvedené tvrzení zamítla.

                     (260)

                     Skupina Hankook dále argumentovala, že její dokumentární fakturaci externím subjektům nelze kvalifikovat jako financování. A i pokud by tato fakturace měla být považována za nástroje financování, skupina zpochybňovala referenční sazbu, kterou Komise použila při výpočtu výhody a která údajně nepřihlížela ke struktuře úrokové sazby, jakou používají banky (na základě sazby LIBOR pro jednotlivé země) v odpovídajících měnách.

                     (261)

                     Zaprvé Komise nesouhlasila se skupinou Hankook v tom, že dokumentární fakturaci externím subjektům nelze kvalifikovat jako financování. Ve skutečnosti díky těmto finančním nástrojům mohla skupina Hankook inkasovat peníze předem a snižovat tak své kurzové riziko při fakturaci v jiných měnách než v RMB. Jedná se proto o mechanismus krátkodobého financování ve prospěch skupiny Hankook.

                     (262)

                     Za druhé pokud jde o použité referenční sazby, Komise nenalezla žádné indexy pro úvěry s ratingem BB v CAD, AUD a JPY. Vzhledem k tomu, že uvedené země vykazují podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako USA, Komise použila průměrné sazby LIBOR v USD plus rizikovou přirážku USA pro společnosti s ratingem „BB“ jako zástupnou hodnotu pro uvedené měny. Pro dokumentární fakturaci externím subjektům v GBP, SEK a EUR byl použit index ICE BofAML. Sazby LIBOR pro úvěry v EUR, GBP a SEK byly často záporné, a proto byly jako referenční hodnota považovány za nevhodné coby výchozí bod pro výpočet referenční hodnoty. Na druhou stranu index ICE BofAML představuje koš dluhopisů s vysokým výnosem, tj. dluhopisů nižšího než investičního stupně, v EUR. To odpovídá úvěrovému ratingu, který Komise považovala za použitelný pro skupinu Hankook. Komise proto trvala na svém stanovisku, pokud jde o dokumentární fakturaci externím subjektům skupiny Hankook.

                     (263)

                     Po poskytnutí konečných informací skupina Hankook dále tvrdila, že index ICE BofAML Euro High Yield není relevantní pro účely stanovení referenční úrokové sazby na základě sazby LIBOR plus přirážky a že Komise měla rizikovou přirážku upravit stejně jako v případě bankovních úvěrů. Komise s tímto názorem nesouhlasí. Jak je vysvětleno ve 262. bodě odůvodnění výše, index ICE BofAML Euro High Yield představuje koš dluhopisů s úvěrovým ratingem odpovídajícím úvěrovému ratingu BB, což je rating skupiny Hankook. Odpovídá tak úrokové sazbě, kterou by společnost s ratingem BB měla běžně platit za finanční prostředky v EUR. Co se týče úvěrů v CAD, AUD a JPY, zopakovala skupina Hankook připomínky, které uvedla v souvislosti s informačním dokumentem. Tvrdila, že je na Komisi, aby stanovila referenční hodnotu, která by se co nejvíce blížila realitě trhu. Komise se domnívá, že tak učinila, jelikož pro CAD, AUD, JPY neexistují na úrovni společností s ratingem BB žádné veřejně dostupné údaje, které by umožnily stanovit referenční hodnotu na základě příslušných ratingů LIBOR. Kromě toho asociace British Bankers' Association (v současnosti nazvaná Intercontinental Exchange Group nebo-li ICE) přestala v roce 2013 pro řadu měn včetně CAD a AUD sazbu LIBOR používat. Tržní podmínky na těchto trzích jsou navíc podobné podmínkám na americkém finančním trhu. Komise proto trvá na svém stanovisku, že použití indexu ICE BofAML Euro High Yield bylo vhodnou metodou.

               3.4.4.4.   Skupina Giti

                     (264)

                     Skupina Giti rovněž uvádí podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci. Skupina však také vykazuje vysoký poměr dluhu k aktivům, a to se vzestupným trendem během období šetření.

                     (265)

                     Vyvážející výrobci skupiny Giti jsou ve velmi odlišných finančních situacích. Tři z nich byli v posuzovaném období ziskoví. Také další finanční ukazatele, jako je poměr dluhu k aktivům nebo ukazatel úrokového krytí, nenaznačovaly žádné závažné strukturální problémy ohledně schopnosti těchto společností splácet dluh. Další dva výrobci však byli během celého posuzovaného období soustavně ztrátoví. Neměli však žádné nesplacené úvěry od bank, které nejsou ve spojení, a vlastně jsou plně financováni z dlouhodobého nesplaceného úvěru od mateřské společnosti.

                     (266)

                     Komise konstatovala, že čínská ratingová agentura udělila skupině Giti hodnocení A+. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových hodnocení popsanému ve 237. až 242. bodě odůvodnění výše, dospěla Komise k závěru, že tento rating není spolehlivý.

                     (267)

                     Komise proto dospěla k závěru, že je vhodné použít referenční hodnotu BB, jak je uvedeno v 251. až 253. bodě odůvodnění na úrovni činností skupiny pro výpočet celkové výhody pro pneumatiky vyplývající z absence řádného posouzení rizik.

                     (268)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu skupina Giti zpochybnila rating BB použitý na společnosti skupiny Giti. Společnost tvrdila, že Komise použila rating BB plošně pro všechny společnosti v Číně, místo aby zkoumala individuální situaci společností zařazených do vzorku. V tomto ohledu společnost poukázala na skutečnost, že skupina nemá žádné revolvingové úvěry a že zisky jednotlivých společností v rámci skupiny se velmi různí.

                     (269)

                     Komise s tímto posouzením ze strany skupiny Giti nesouhlasila. Jak je uvedeno v oddílech 3.4.4.3 až 3.4.4.6, Komise provedla individuální posouzení každé skupiny společností zařazených do vzorku a zkoumala individuální situaci každé ze společností v těchto skupinách. V konkrétním případě skupiny Giti skutečně neexistovaly žádné revolvingové úvěry a finanční situace vyvážejících výrobců se velmi různila, přičemž tři vyvážející výrobci byli ziskoví a dva vyvážející výrobci zaznamenávali těžké a dlouhotrvající ztráty. Komise tudíž každému z těchto vyvážejících výrobců přiřadila jiný úvěrový rating. S ohledem na vzájemnou propojenost těchto společností, a konkrétně na skutečnost, že dluhové zatížení ztrátových výrobců bylo vlastně prostřednictvím mezipodnikových transakcí přeneseno na ziskové subjekty ve skupině, které těmto výrobcům poskytovaly podporu, Komise se rozhodla přiřadit celé skupině jediný úvěrový rating. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

                     (270)

                     Skupina Giti rovněž zmínila určité drobné chyby ve výpočtech, které Komise akceptovala a odpovídajícím způsobem je opravila.

               3.4.4.5.   Skupina China National Tire

                     (271)

                     Čtyři vyvážející výrobci ze skupiny China National Tire jsou v odlišných finančních situacích. Dva z nich v období let 2014–2016 soustavně dosahovali zisku a vykazovali dosti uspokojivé finanční ukazatele. Jeden z těchto dvou výrobců však začal v první polovině roku 2017 zaznamenávat ztrátu a byl u něj zjištěn revolvingový úvěr, což naznačuje, že společnost může být v méně jisté finanční situaci, než jaká by na první pohled vyplývala z finančních výkazů.

                     (272)

                     U třetího a čtvrtého výrobce však finanční výkazy, jakož i důkazy zjištěné během inspekce na místě ukázaly, že tyto společnosti nadále získávaly úvěry s atraktivními úrokovými sazbami, přestože vykazovaly po sobě jdoucí ztrátové roky, vysoké poměry dluhu k aktivům, nízké úrokové krytí, zhoršující se finanční ukazatele, zastavenou výrobu, problémy týkající se trvání podniku, na které poukázali auditoři, a nejisté vyhlídky do budoucnosti. Kromě toho byli výrobci závislí na revolvingových úvěrech a jeden z nich nebyl schopen splácet některé ze svých dluhů. V období šetření tyto společnosti dokonce přestaly získávat externí úvěry. Nadále však přijímaly finanční podporu v podobě úvěrů, které v jejich zastoupení získávala jejich mateřská společnost. Podmínky těchto úvěrových smluv pro účely úvěru zmiňovaly dceřinou společnost, která se nachází v problematické situaci. Kromě toho podle mezipodnikové dohody museli dotyční vyvážející výrobci tyto úvěry v plné výši splatit mateřské společnosti.

                     (273)

                     Prostřednická mateřská společnost, CNRC, byla v období let 2015–2016 a v období šetření zisková, ačkoli její ziskovost byla slabá a společnost ve velké míře využila pákového efektu. Komise dále zjistila, že více než polovina úvěrů poskytnutých na úrovni společnosti CNRC byly revolvingové úvěry. Podobný obraz poskytuje i analýza hlavní mateřské společnosti, skupiny Chemchina, kde se nízká ziskovost kombinovala s vysokým pákovým efektem a určitou závislostí na revolvingových úvěrech. Kromě toho na úrovni skupiny Chemchina Komise zjistila, že dluhopisy byly použity ke splácení neuhrazených úvěrů.

                     (274)

                     Pro společnost CNRC nebo její dceřiné společnosti nebyly poskytnuty žádné úvěrové ratingy. Čínská ratingová agentura však skupině Chemchina opakovaně udělila úvěrový rating AAA. Vzhledem k celkovému zkreslení čínského úvěrovému ratingu uvedenému ve 237. až 242. bodě odůvodnění výše, jakož i k důkazům zjištěným během ověřování, Komise proto čínský rating skupiny Chemchina nevzala v úvahu.

                     (275)

                     S ohledem na výše uvedenou obecnou situaci Komise shledala, že je nezbytné nalézt vhodnou referenční hodnotu pro jednotlivé společnosti ve skupině. Aby zohlednila zvýšenou expozici bank vyplývající z existence revolvingových úvěrů v některých z výrobních společností, Komise použila o jeden stupeň nižší hodnotu na stupnici hodnocení rizik a upravila u těchto úvěrů výpočet relativního rozpětí za pomocí srovnání korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem B (namísto BB) se stejnou dobou trvání. Podle definic úvěrového ratingu agentury Standard & Poor's je dlužník hodnocený ratingem „B“ zranitelnější než dlužníci hodnocení ratingem „BB“, dlužník však je stále schopen plnit své finanční závazky. Nepříznivé podnikatelské, finanční či ekonomické podmínky však mohou narušit jeho schopnost či ochotu plnit své finanční závazky. Tato referenční hodnota se tudíž považuje za vhodnou k zohlednění dodatečného rizika plynoucího z využívání revolvingových úvěrů.

                     (276)

                     Komise proto použila toto hodnocení jako příslušnou referenční hodnotu pro všechny úvěry s délkou splatnosti 2 roky nebo méně poskytované společnostem, jež využívaly revolvingových úvěrů. Revolvingové úvěry se totiž obvykle uzavírají na krátkou dobu. Je velmi nepravděpodobné, že by byl zjištěn revolvingový úvěr se splatností delší než dva roky, a důkazy o ověřených úvěrech zjištěné u společností zařazených do vzorku tento závěr podpořily.

                     (277)

                     U zbývajících úvěrů se splatností 2 let a více a u společností, které revolvingové úvěry neměly, se Komise vrátila k obecné referenční hodnotě a udělila nejvyšší stupeň dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak je vysvětleno ve 251. bodě odůvodnění.

                     (278)

                     A dále Komise dospěla k závěru, že na úrovni dvou ze společností zapojených do výroby pneumatik byly dané společnosti v období let 2015–2016 a během období šetření ve špatné finanční situaci. Bez státní podpory by v období šetření neměly přístup k dalším úvěrům. Proto výhoda, kterou tato společnost získala, překračovala rámec běžné přirážky k úrokové sazbě. Tato výhoda plynula během období šetření z poskytování úvěrů, které by na základě celkové finanční situace společnosti nebyly bez podpory státu poskytnuty. V této souvislosti Komise konstatovala, že skupina China National Tire je velký podnik ve vlastnictví státu, který je součástí skupiny Chemchina, a že skupina Chemchina byla v 13. pětiletém petrochemickém plánu vyčleněna jako klíčový podnik.

                     (279)

                     Proto se v souladu s oddílem E písm. b) bodem V pokynů z roku 1998 (61) Komise rozhodla považovat nesplacené částky těchto úvěrů během období šetření za grant poskytnutý v zájmu dosažení cílů vládních politik. Jelikož uvedené společnosti během období šetření kvůli své špatné finanční situaci, která existovala již v období 2015–2016, již neobdržely žádné nové externí úvěry, považovala Komise úvěry nesplacené během období šetření, které však byly poskytnuty v průběhu roku 2015 a v první polovině roku 2016, za granty, s náležitou úpravou, jak je popsáno ve 280. bodě odůvodnění níže. Kromě toho Komise považovala mezipodnikové úvěry, které v období šetření čerpala mateřská společnost v zastoupení své dceřiné společnosti, za granty, neboť byly jasně určeny této dceřiné společnosti, která je byla povinna splatit.

                     (280)

                     Po poskytnutí konečných informací tvrdila skupina China National Tire, že mezipodnikové úvěry, které si vzala mateřská společnost jménem své dceřiné společnosti, by neměly být považovány za granty, protože mezi mateřskou společností a bankami byly podepsány úvěrové smlouvy. Proto pro výpočet výhody plynoucí ze subvence nemohou být tyto úvěry považovány za úvěry dceřiných společností. Komise s tímto posouzením nesouhlasila, jelikož úvěrové smlouvy uzavřené s bankami jasně uvádí, že účelem půjček bylo poskytnout finanční prostředky dceřiným společnostem v obtížích. Kromě toho mateřská společnost podepsala s dceřinými společnostmi zvláštní dohody, v nichž se jasně odkazovalo na konkrétní úvěrové smlouvy s bankami a které stanovily, že dceřiné společnosti musí úvěry splatit z vlastních prostředků.

                     (281)

                     Skupina China National Tire rovněž obecně tvrdila, že úvěry poskytnuté dvěma vyvážejícím výrobcům neodpovídají grantům, jelikož uvedené úvěry nebyly prominuty ani nesplaceny. Komise v této souvislosti objasnila, že se nedomnívala, že by se úvěry poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku rovnaly grantům jako takovým. Uznala, že s úvěry poskytovanými společnostem se pojily platební závazky. V případě výpočtu výhody plynoucí z takové transakce Komise neprovedla srovnání úrokových sazeb, ale vzala místo toho jako výchozí bod nesplacené částky úvěrů. Dále Komise uvedla, že pro výpočet výhod nezohledňovala celou výši úvěru, jak je vysvětleno v bodě odůvodnění níže.

                     (282)

                     Získaná výhoda byla určena na základě nesplacené částky úvěru, od níž byl odečten úrok zaplacený během období šetření. Částka úvěru byla upravena tak, že byla snížena podle základního účelu úvěru. Pokud byl účel úvěru označen jako likvidní/provozní kapitál, byla vzata celá částka. Pokud byl úvěr jasně vázán na dlouhodobé investice, částka byla snížena po dobu trvání úvěru a zohledněna byla pouze částka přidělená na období šetření. A konečně, výše této výhody byla dále upravena tak, aby odrážela pouze počet dnů v období šetření, během nichž byl úvěr aktuální.

                     (283)

                     Skupina China National Tire nakonec po poskytnutí konečných informací zdůraznila, že výhody plynoucí z mezipodnikových úvěrů získaných od ChemChina Finance byly počítány dvakrát, jelikož byly zohledněny na úrovni jednotlivých příjemců v rámci skupiny, přestože Komise již vypočítala výši subvence mezibankovních úvěrů získaných ChemChina Finance od bank. Komise uvedené tvrzení přijala a výpočet výhody pro preferenční úvěry náležitě upravila.

               3.4.4.6.   Skupina Xingyuan

                     (284)

                     Skupina Xingyuan podle svých vlastních finančních účtů uvedla, že se nachází v obecně obtížné finanční situaci. Hlavní společnost ve skupině, která je rovněž hlavním vyvážejícím výrobcem, byla v celém období let 2014–2016 ztrátová. Ke konci roku 2016 měla společnost záporný vlastní kapitál, neboť její poměr dluhu k aktivům převyšoval 100 % a její kumulované ztráty byly vyšší než její splacený kapitál.

                     (285)

                     Při inspekci na místě také Komise zjistila mezi úvěry ve vzorku několik revolvingových úvěrů a konstatovala, že společnost má problémy se splácením úroku a jistiny úvěrů. Několik úvěrů bylo splaceno pozdě a některé úvěry, u nichž splatnost nastala během období šetření, nebyly splaceny po několika měsících.

                     (286)

                     Kromě toho podniková úvěrová zpráva PBOC o společnosti ukázala, že společnost má významná podrozvahová pasiva, neboť poskytla záruky za úvěry poskytnuté třetím stranám, které nejsou ve spojení, v odvětví pneumatik v regionu. Kromě toho 31 % jejích nesplacených úvěrů bylo v podnikové úvěrové zprávě klasifikováno v „problematické“ kategorii.

                     (287)

                     A konečně Komise zjistila, že společnost má problémy s platbami svému hlavnímu dodavateli surovin a že vůči tomuto dodavateli eviduje významnou nesplacenou částku, která je kvalifikována jako „úvěr“.

                     (288)

                     Vyvážející výrobce ve spojení byl v posuzovaném období naopak mírně ziskový. Ačkoli tato společnost nebyla ztrátová, úroveň ziskovosti byla obecně nedostatečná, což společnost vystavuje riziku nepříznivých změn podnikatelských, finančních nebo ekonomických podmínek. Společnost měla vysoký poměr dluhu k aktivům, neměla však žádné revolvingové úvěry.

                     (289)

                     Navzdory těmto okolnostem čínská ratingová agentura udělila během období šetření skupině Xingyuan tuzemský úvěrový rating AA. Vzhledem k celkovému zkreslení čínského ratingu uvedenému ve 237. až 242. bodě odůvodnění, jakož i k důkazům zjištěným během ověřování, Komise proto čínský rating skupiny Xingyuan Group nevzala v úvahu.

                     (290)

                     S ohledem na výše uvedenou obecnou situaci Komise shledala, že je nezbytné nalézt vhodnou referenční hodnotu pro jednotlivé společnosti ve skupině.

                     (291)

                     Komise dospěla k závěru, že na úrovni vyvážejícího výrobce je situace taková, že by tato společnost nezískala během období šetření bez státní podpory přístup k dalším úvěrům. Proto výhoda, kterou tyto společnosti získaly, překračovala rámec běžné přirážky k úrokové sazbě. Tato výhoda plynula během období šetření z poskytování úvěrů, které by na základě celkové finanční situace společnosti nebyly bez podpory státu poskytnuty. V této souvislosti Komise konstatovala, že skupina Xingyuan byla v prováděcím plánu transformace a modernizace odvětví pneumatik provincie Šan-tung uvedena jako jeden ze sedmi klíčových regionálních podniků vyrábějících pneumatiky.

                     (292)

                     Proto se v souladu s oddílem E písm. b) bodem V pokynů z roku 1998 Komise rozhodla považovat nesplacené částky těchto úvěrů během období šetření za grant poskytnutý v zájmu dosažení cílů vládních politik. Na základě dostupných informací Komise napadla pouze úvěry poskytnuté během období šetření.

                     (293)

                     Pro úvěry vyvážejícího výrobce poskytnuté před obdobím šetření a s ohledem na existenci revolvingových úvěrů na úrovni této společnosti se Komise vrátila k obecné referenční hodnotě stanovené v 275. bodě odůvodnění výše pro všechny úvěry s délkou splatnosti dva roky nebo méně. U jakýchkoli zbývajících úvěrů se splatností 2 let a více se Komise vrátila k obecné referenční hodnotě a udělila nejvyšší stupeň dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak je vysvětleno ve 251. bodě odůvodnění.

                     (294)

                     U ostatních společností skupiny Xingyuan Komise dospěla k závěru, že na základě dostupných informací může použít obecnou referenční hodnotu, která uděluje nejvyšší stupeň hodnocení dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak vysvětluje 251. bod odůvodnění.

               3.4.4.7.   Úvěrové linky

                     (295)

                     Šetření prokázalo, že čínské finanční instituce v souvislosti s poskytováním jednotlivých úvěrů každé ze společností zařazených do vzorku poskytovaly také úvěrové linky. Ty spočívaly v rámcových dohodách, v jejichž rámci banka umožnila společnostem ve vzorku čerpat určitou maximální částku finančních prostředků v podobě různých dluhových nástrojů (úvěrů, dokumentárních směnek, obchodního financování atd.). Za běžných tržních podmínek by takové úvěrové linky podléhaly tzv. poplatku „za sjednání“ nebo „za poskytnutí úvěru“, který by kryl náklady a rizika banky, jakož i poplatkům za obnovení účtovaným v rané fázi za obnovení platnosti úvěrových linek. Komise však zjistila, že všechny ze společností ve vzorku využívaly úvěrových linek poskytovaných bezplatně.

                     (296)

                     V souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení je výhoda, kterou příjemce takto získal, rozdílem mezi částkou, kterou platí společnost za poskytnutí úvěrových linek čínskými finančními institucemi, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelnou obchodní úvěrovou linku, kterou lze získat na trhu.

                     (297)

                     Jeden z vyvážejících výrobců ve skupině Hankook zařazených do vzorku získal úvěrové linky od bank, jejich ústředí má sídlo v oblasti jiné finanční jurisdikce než ČLR, a tyto úvěrové linky byly předmětem poplatků za poskytnutí úvěru a za sjednání, jak je běžné na světových finančních trzích. Vzhledem k tomu, že tyto úvěrové linky poskytnuté specificky společnostem, které působí v odvětví pneumatik, nepodléhaly poplatkům za obnovení, Komise se rozhodla v projednávané věci takové poplatky nepoužít. Dotyčné úvěrové linky byly tudíž považovány za přiměřenou zástupnou hodnotu pro účely referenční hodnoty. V důsledku toho byla průměrná hodnota poplatků za tyto úvěrové linky použita jako referenční hodnota v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení.

                     (298)

                     Výše poplatků použitá jako referenční hodnota se uplatnila poměrným podílem na výši každé příslušné úvěrové linky, aby se tak zjistila výše subvence (snížená o veškeré uhrazené poplatky). V případech, kdy úvěrová linka trvala více než jeden rok, byla celková výše subvence přepočtena na dobu trvání úvěrové linky a byla určena odpovídající výše připadající na období šetření.

                     (299)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu a po poskytnutí konečných informací společnost skupina Hankook uvedla, že nebyly účtovány žádné přímé poplatky, neboť čínské banky v rozhodnutí o otevření úvěrové linky pro společnost přihlédly k celkovým příjmům generovaným z jiných produktů a služeb.

                     (300)

                     Komise souhlasila s tím, že se očekává, že jakýkoli zákazník, který si u banky otevře úvěrovou linku, bude nakupovat i jiné produkty a služby této konkrétní banky. Obecná praxe je však taková, že zákazníci jsou povinni zaplatit přímý poplatek, jak dokazuje přímý poplatek účtovaný dvěma zámořskými bankami při otevření jejich úvěrových linek pro skupinu Hankook. Banky musí skutečně vyhradit finanční prostředky tak, aby je měly okamžitě k dispozici kdykoli během doby otevření úvěrové linky. Skupina Hankook nepředložila žádný důkaz o údajných důvodech prominutí přímých poplatků. Kromě toho v některých případech mohou být vypůjčovatelé povinni udržovat v bance minimální částku vkladu. Tvrzení skupiny Hankook se tudíž zamítá.

                     (301)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu skupina Giti uvedla, že Komise u řady úvěrových linek použila nesprávný počet dnů nesplacení a že od výhody neodečetla některé poplatky, které společnost uhradila. Komise tyto připomínky zčásti akceptovala a výpočet výhod odpovídajícím způsobem revidovala.

               3.4.5.   Závěr týkající se preferenčních úvěrů

                     (302)

                     Z šetření vyplynulo, že všechny skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku využívaly v období šetření preferenčních úvěrů. Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody pro vyvážející výrobce a specifičnosti by se tyto úvěry a úvěrové linky měly považovat za napadnutelnou subvenci.

                     (303)

                     Výše subvence zjištěná pro preferenční úvěry během období šetření činí u skupin společností zařazených do vzorku:

                                 Preferenční úvěry

                                 Společnost/skupina

                                 Částka celkové subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 8,28 %

                                 Skupina Giti

                                 1,53 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,34 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 48,37 %

               3.5.   Preferenční financování a pojištění: dluhopisy

                     (304)

                     Dvě ze společností zařazených do vzorku využily preferenčního financování v podobě dluhopisů.

               a)
               Finanční instituce ve vlastnictví státu jednaly jako veřejnoprávní subjekty

                     (305)

                     V Číně jsou subjekty na trhu dluhopisů v zásadě tytéž subjekty, které jsou činné na úvěrovém trhu. Společnosti, které chtějí vydávat dluhopisy, si musí vyžádat služby finanční instituce, jež jedná jako upisovatel. Upisovatelé organizují emisi dluhopisů a navrhují úrokové sazby, za které bude dluhopis předložen investorům. Těmito upisovateli jsou tytéž banky ve vlastnictví státu, které také poskytují preferenční úvěry, které byly uvedeny v oddíle 3.4 výše. Kromě toho jsou investoři kupující tyto dluhopisy rovněž čínské banky (ve vlastnictví státu), jelikož více než 95 % celkového objemu obchodování se odehrává na mezibankovním trhu (62).

                     (306)

                     Jak je popsáno v oddíle 3.4.1 výše, tyto finanční instituce se vyznačují silnou přítomností státu a čínská vláda má možnost vyvíjet na ně účinný vliv.

                     (307)

                     Pro dluhopisy platí i obecný právní rámec, v němž tyto finanční instituce působí a který byl již popsán v oddíle 3.4 výše. Kromě toho konkrétně pro dluhopisy platí tyto regulační dokumenty:

                     (308)

                     zákon Čínské lidové republiky o cenných papírech, ve znění revidovaném a přijatém na 18. zasedání stálého výboru desátého Všečínského shromáždění lidových zástupců dne 27. října 2005 s účinností od 1. ledna 2006 (aktuální znění bylo vyhlášeno dne 31. srpna 2014) (dále jen „zákon o cenných papírech“);

                     (309)

                     správní opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry č. 113, 15. ledna 2015;

                     (310)

                     opatření pro správu nástrojů dluhového financování jiných než finančních podniků na mezibankovním trhu dluhopisů, která vydala Čínská lidová banka, nařízení Čínské lidové banky [2008] č. 12, 9. dubna 2008;

                     (311)

                     předpisy pro správu korporátních dluhopisů, které vydala Státní rada dne 18. ledna 2011.

                     (312)

                     V souladu s regulačním rámcem nelze v Číně emitovat dluhopisy nebo s nimi volně obchodovat. Emisi každého dluhopisu musí schválit různé vládní orgány, například PBOC, NDRC nebo CSRC, podle druhu dluhopisu a typu emitenta. Kromě toho podle předpisů pro správu korporátních dluhopisů existují pro emise korporátních dluhopisů roční kvóty.

                     (313)

                     Navíc by podle článku 16 zákona o cenných papírech měla veřejná emise dluhopisů splňovat následující požadavky: „investování získaných finančních prostředků musí být v souladu s průmyslovými politikami státu […]“ a „získané finanční prostředky […] musí být použity k ověřenému účelu“. Článek 12 předpisů pro správu korporátních dluhopisů znovu opakuje, že účel získaných finančních prostředků musí být v souladu s průmyslovými politikami státu.

                     (314)

                     Podle správních opatření pro emise korporátních dluhopisů a obchodování s nimi lze v rámci veřejné emise nabízet jen určité dluhopisy, které odpovídají přísným kritériím kvality, jako je například úvěrové hodnocení AAA. Většina dluhopisů bude proto vydávána jako soukromé emise pro tzv. kvalifikované investory, které schválila CSRC a kterými jsou v zásadě čínští institucionální investoři.

                     (315)

                     A konečně úrokové sazby pro korporátní dluhopisy nejsou určovány volně, neboť článek 18 předpisů pro správu korporátních dluhopisů uvádí, že „úroková sazba nabízená pro jakékoli korporátní dluhopisy nesmí být vyšší než 40 % převládající úrokové sazby, kterou platí banky jednotlivcům u spořicích vkladů na dobu určitou se stejnou dobou splatnosti“.

                     (316)

                     Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o účinném výkonu kontroly na základě konkrétních emisí dluhopisů. Zkoumala proto celkové právní prostředí, které popisují 307. až 315. bod odůvodnění výše, v kombinaci s konkrétními zjištěními šetření.

                     (317)

                     Inspekce na místě odhalily, že dluhopisy vydávaly dvě skupiny vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s úrokovými sazbami, které se blížily referenčním úrokovým sazbám PBOC, a to bez ohledu na finanční situaci a stav úvěrového rizika společností.

                     (318)

                     V praxi ovlivňuje úrokové sazby dluhopisů úvěrový rating podobně jako u úvěrů. Jak však popisují 237. až 242. bod odůvodnění, místní ratingový trh je narušen a úvěrové ratingy jsou nespolehlivé. To bylo doloženo skutečností, že prospekty dluhopisů a ratingové zprávy pro dluhopisy emitované společnostmi zařazenými do vzorku neodpovídaly skutečné situaci společností.

                     (319)

                     V jednom případě se například finanční analýza emise dluhopisů opírala o velmi vysoký obrat a zisk ve výši 12 %, ačkoli finanční výkazy společnosti ukazovaly, že je ve skutečnosti ztrátová.

                     (320)

                     V jiném případě podrobný prospekt dluhopisu varoval, že výše pasiv společnosti narůstá, že „dluhová zátěž emitenta je závažná a poměr jeho aktiv a pasiv je vyšší než průměrná hodnota v odvětví … Celkově je krátkodobá platební schopnost emitenta relativně nízká, z hlediska platební schopnosti zde tudíž existuje určitý krátkodobý tlak … Pokud jde o zisk, spoléhá se společnost zejména na jiné než provozní výnosy. To znamená řadu nejistot, pokud jde o ziskovost společnosti.“ V závěru zprávy je však nabídce dluhopisů udělen úvěrový rating AAA.

                     (321)

                     A konečně Komise upozornila, že za běžných tržních podmínek by úrokové sazby u dluhopisů měly být v průměru vyšší než úrokové sazby u úvěrů, neboť jsou považovány za podřízený dluh. V případě společností zařazených do vzorku však byly úrokové sazby pro dluhopisy rovné úrokovým sazbám pro úvěry nebo byly vyšší.

                     (322)

                     S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že všech čínské finanční instituce, které organizovaly emise dluhopisů pro společnosti zařazené do vzorku, jsou veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení. Kromě toho byla dvěma vyvážejícím výrobcům poskytnuta výhoda, neboť dluhopisy byly emitovány se sazbami, které byly nižší než tržní sazby odpovídající jejich skutečnému profilu rizik.

               b)
               Specifičnost

                     (323)

                     Komise zastávala názor, že preferenční financování prostřednictvím dluhopisů je ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení specifické, neboť dluhopisy nelze emitovat bez souhlasu vládních orgánů a zákon ČLR o cenných papírech uvádí, že emise dluhopisů musí být v souladu s průmyslovými politikami státu. Podle těchto politik jsou radiální pneumatiky s vysokou funkčností (včetně bezdušových pneumatik pro nákladní automobily) specifikovány jako podporovaná kategorie výrobků.

               c)
               Metodika výpočtu

                     (324)

                     Vzhledem k tomu, že dluhopisy jsou v zásadě jen jiným druhem dluhového nástroje, který se podobá úvěrům, a vzhledem k tomu, že metodika výpočtu pro úvěry již vychází z určitého koše dluhopisů, rozhodla se Komise použít metodiku výpočtu pro úvěry popsanou v oddíle 3.4.4 výše. To znamená, že relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem AA BB o stejné délce trvání se použije na referenční úrokové sazby, které zveřejnila PBOC, k určení tržní úrokové sazby dluhopisů, která je následně porovnána se skutečnou úrokovou sazbou, kterou platí daná společnost, za účelem určení výhody.

                     (325)

                     Výše subvence zjištěná pro preferenční dluhopisy během období šetření činí u skupin společností zařazených do vzorku:

                                 Preferenční financování: dluhopisy

                                 Společnost/skupina

                                 Částka celkové subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 0,72 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 0,12 %

               3.6.   Preferenční financování a pojištění: vývozní odběratelské úvěry

                     (326)

                     Podle žadatele poskytovaly banky ve vlastnictví státu v Číně vývozní odběratelské úvěry nebo zvýhodněné půjčky zahraničním společnostem, například dovozcům, s cílem podporovat vývoz čínských výrobků, technologie a služeb, například pneumatik.

                     (327)

                     Během šetření Komise zjistila, že žádný z dovozců, ať byli, nebo nebyli ve spojení, neeviduje ve svém účetnictví žádné nesplacené úvěry od čínských finančních institucí. Komise proto dospěla k závěru, že tento program nebyl během období šetření na společnosti zařazené do vzorku použitelný.

               3.7.   Preferenční financování a pojištění: podpora zahraničních investic

                     (328)

                     Na konci roku 2015 získala společnost CNRC 65 % podíl ve skupině Pirelli. Tato skupina byla tehdy oceněna na 7,1 miliardy EUR. Uvedenou akvizici doprovázelo několik podpůrných opatření ze strany čínské vlády.

                     (329)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu a po poskytnutí konečných informací čínská vláda, společnost Pirelli a společnost CNRC tvrdily, že Komise nemohla tento režim prošetřovat, neboť nebyl obsažen v podnětu ani v oznámení o zahájení řízení. Po poskytnutí konečných informací čínská vláda toto tvrzení zopakovala a tvrdila, že Komise neposkytla před zahájením šetření příležitost ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení, což ČLR zabránilo navrhnout vzájemně dohodnuté stanovisko. Čínská vláda kromě toho tvrdila, že nové režimy lze napadnout pouze v případě, pokud je pro to v právu Unie právní základ. Tento právní základ však byl zaveden až poté, co nový čl. 10 odst. 7 druhý pododstavec základního nařízení vstoupil v platnost v prosinci 2017 (63), a není tak použitelný na toto řízení. Společnost CNRC byla toho názoru, že každý program musí být v oznámení o zahájení řízení jednotlivě uveden. Jelikož Komise zmiňovala pouze „granty“ nebo „úvěry“, a nikoli „kapitálové investice“, nevztahuje se toto řízení na Fond hedvábné stezky (dále jen „SRF“).

                     (330)

                     Komise s tím nesouhlasí. V oznámení o zahájení řízení byl uveden „1) přímý převod finančních prostředků a potenciální přímý převod finančních prostředků nebo závazků“. Jak v čl. 3 odst. 1 písm. a) bodě i) základního antisubvenčního nařízení, tak v čl. 1 odst. 1 písm. a) odst. 1 bodě i) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních je termín „přímý převod finančních prostředků“ objasněn příklady v závorkách. Jsou v nich uvedeny „například dary, půjčky, účasti na základním kapitálu“. Coby kapitálová investice proto investice SRF spadá v oznámení o zahájení řízení pod položku „přímý převod finančních prostředků“. Kromě toho, jak je vysvětleno ve 334. až 340. bodě odůvodnění níže, nejsou investice SRF pro účely tohoto šetření považovány za samostatný program. Investice SRF spíše představují dodatečnou intervenci v balíčku pěti finančních intervencí čínské vlády v souvislosti s akvizicí společnosti Pirelli. Spolu s další kapitálovou investicí od společnosti CINDA byly součástí tohoto balíčku grant, úvěr a splátka úroku, u nichž společnost CNRC akceptuje, že byly předmětem řádného šetření. Analýzou investice SRF tak Komise do šetření nezařadila samostatný program, ale spíše prozkoumala všechny relevantní části jednoho komplexního finančního opatření jako součást programu na podporu zahraničního obchodu v této souvislosti.

                     (331)

                     Kromě toho, i kdyby existovaly pochybnosti o rozsahu subvencí, které jsou předmětem řízení, Komise tyto pochybnosti během šetření zcela transparentně rozptýlila. Otázka tržní povahy investic, které uskutečnil SRF, byla nastolena na základě obecné shody během inspekce na místě u čínské vlády, kdy čínská vláda poskytla i užitečné informace o povaze fondu SRF. V této souvislosti byla Komise rovněž překvapena tvrzením, které společnost CNRC po poskytnutí konečných informací předložila, a sice že čínská vláda poskytla během inspekce na místě pouze ústní odpověď a že Komise si nevyhledala další informace o tržní povaze SRF. Komise naopak v tomto ohledu zaslala čínské vládě dopis podle článku 28 a obdržela určitou dokumentaci o investicích čínské vlády do SRF, což opět dokládá skutečnost, že tento aspekt financování čínskou vládou byl řádnou součástí řízení.

                     (332)

                     Tvrzení, že investice SRF nespadají do oblasti působnosti šetření, bylo proto zamítnuto.

               a)
               Právní základ

                     (333)

                     Třináctý pětiletý plán rozvoje zahraničního obchodu, který vydalo Ministerstvo obchodu dne 26. prosince 2016

                                 —

                                 třináctý pětiletý petrochemický plán,

                                 —

                                 poradní stanoviska státní rady pro podporu mezinárodní výrobní kapacity a spolupráce v oblasti výroby zařízení, která byla vydána v roce 2015 (dále jen „poradní stanoviska“),

                                 —

                                 oznámení o přidělení subvencovaných finančních prostředků pro klíčové projekty ze zvláštních fondů roku 2015 pro rozvoj zahraničního obchodu a ekonomiky, C.H. [2015] č. 653 a Chemchina File [2016] č. 144,

                                 —

                                 oznámení ministra financí o uvolnění centrálního státního provozního kapitálového rozpočtu v roce 2016, CZ [2016], č. 18.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (334)

                     Komise zjistila, že čínská vláda různými způsoby intervenovala s cílem usnadnit akvizici 65 % podílu ve skupině Pirelli společností CNRC.

                     (335)

                     Zaprvé společnost CNRC obdržela grant ve výši 500 milionů RMB (přibližně 66 milionů EUR) od komise SASAC za účelem „podpory globální spolupráce v oblasti výrobních kapacit v rámci iniciativy „Jeden pás, jedna stezka““ v souladu s oznámením ministra financí o uvolnění centrálního státního provozního kapitálového rozpočtu v roce 2016, CZ [2016], č. 18.

                     (336)

                     Zadruhé společnost CNRC obdržela preferenční úvěr ve výši 800 milionů EUR od bankovního konsorcia, jehož členy byly banky China Development Bank (dále jen „CDB“), EXIM a China Construction Bank (dále jen „CCB“). Úvěrová smlouva uvádí jako účel úvěru akvizici společnosti Pirelli.

                     (337)

                     Zatřetí společnost CNRC obdržela 17 milionů RMB jako vrácené úroky zaplacené za úvěr uvedený v bodě odůvodnění výše. Tyto vrácené úroky poskytlo ministerstvo financí „na akvizici akciových práv ve skupině Pirelli“ v rámci „klíčových projektů ze zvláštních fondů roku 2015 pro rozvoj zahraničního obchodu“ v souladu s oznámením o přidělení subvencovaných finančních prostředků pro klíčové projekty ze zvláštních fondů roku 2015 pro rozvoj zahraničního obchodu a ekonomiky, C.H. [2015] č. 653 a Chemchina File [2016] č. 144.

                     (338)

                     Začtvrté se čínská vláda podílela na nabytí podílu ve skupině Pirelli tak, že zajistila kapitálovou účast v hodnotě 533 milionů EUR prostřednictvím SRF, což je vládní investiční fond, který je součástí iniciativy „Jeden pás, jedna stezka“. Dohoda o investicích se zabývá praktickými detaily transakce, avšak neuvádí základní podmínky. Komise nezískala žádné další dokumenty mezi SRF a společností CNRC týkající se této konkrétní operace.

                     (339)

                     A konečně se po nabytí podílu čínská vláda podílela na restrukturalizaci v rámci skupiny China National Tire Group tím, že zajistila kapitálovou účast v hodnotě 266 milionů EUR prostřednictvím společnosti China Cinda Asset Management Company Ltd. (dále jen „Cinda“) ve společnosti, která ovládala průmyslovou výrobu pneumatik ve skupině Pirelli.

                     (340)

                     Všech pět intervencí mělo společný cíl, a sice umožnit společnosti CNRC koupit společnost Pirelli. Společně se na ně odkazuje jako na „opatření“.

               c)
               Veřejnoprávní subjekty

                     (341)

                     Určitá část podpory čínské vlády byla tudíž poskytnuta přímo (např. prostřednictvím grantů), určitá část byla poskytnuta nepřímo prostřednictvím subjektům ve vlastnictví státu. Pokud jde o preferenční úvěr uvedený v bodě odůvodnění výše, Komise již v oddíle 3.4.1 stanovila, že banky CDB, EXIM a CCB jednaly při poskytování úvěrů společnostem zařazeným do vzorku jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení.

                     (342)

                     Pokud jde o fond SRF a společnost Cinda, Komise konstatovala, že oba subjekty plně vlastní čínská vláda a že struktura jejich správy a řízení naznačuje, že stát na ně vykonává účinný vliv.

                     (343)

                     Podle své webové stránky je SRF subjektem ve vlastnictví státu, který tento stát zřídil a který podporuje za účelem poskytování investiční a finanční podpory obchodní a hospodářské spolupráce a propojení v rámci iniciativy „Pás a stezka“. Společnost je ve 100 % vlastnictví státu prostřednictvím státní správy cizích měn, China Investment Corporation, bank EXIM a CDB. Má představenstvo a dozorčí radu, které tvoří zástupci různých ministerstev.

                     (344)

                     Společnost Cinda byla založena jako podnik ve vlastnictví státu a tzv. špatná banka pro China Construction Bank v roce 1999. Podle její výroční zprávy se jednalo o první společnost spravující aktiva, která byla zřízena v dubnu 1999 na základě souhlasu státní rady, aby řešila finanční riziko a udržovala stabilitu finančního systému a rovněž usnadňovala reformu bank a podniků ve vlastnictví státu. V roce 2017 byly hlavními akcionáři společnosti Ministerstvo financí (64,45 %) a Národní rada pro fond sociálního zabezpečení ČLR (7,06 %). Představenstvo a dozorčí radu společnosti tvoří kombinace zástupců vládních orgánů a velkých finančních institucí ve vlastnictví státu.

                     (345)

                     Základní činností společnosti je správa aktiv zasažených problémy. Podle své výroční zprávy společnost „úzce koordinovala národní strategii“ a mimo jiné podporovala budování iniciativy „Jeden pás, jedna stezka“. Společnost se rovněž zavázala, že „bude svědomitě studovat a uskutečňovat ducha 19. národního sjezdu Komunistické strany Číny a myšlenky Si Ťin-pchinga o socialismu čínského typu v nové éře, důrazně posilovat vedoucí postavení strany a poskytovat silnou politickou záruku rozvoje společnosti“.

                     (346)

                     Na základě informací poskytnutých během inspekce na místě, jakož i veřejně dostupných informací tak Komise došla k závěru, že existují formální indicie vládní kontroly fondu SRF a společnosti Cinda.

                     (347)

                     Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním fondu SRF a společnosti Cinda. V této souvislosti Komise konstatovala, že na jejich účast je třeba pohlížet v kontextu následujícího právního rámce:

                     (348)

                     Třináctý pětiletý plán rozvoje zahraničního obchodu stanoví obecné zásady politiky Číny v oblasti zahraničního obchodu, což zahrnuje otevírání obchodu v širším rozsahu a na vyšší úrovni a kombinaci přístupů „vykročení do světa“ a „zavádění“ jako hnací síly růstu obchodu. Cílem plánu je také prosazovat transformaci ve smyslu posunu od vývozu, kterému dominují výrobky, k vývozu zboží, služeb, technologií a kapitálu. V této souvislosti jeden z hlavních úkolů stanovených v kapitole III.3 plánu uvádí posílení funkce nadnárodní operativní schopnosti podniků zahraničního obchodu, která podporuje silné společnosti k rozšiřování průmyslových řetězců, provádění nadnárodních fúzí a akvizic a k získávání kvalitních značek, klíčových technologií a marketingových kanálů. Plán dále zmiňuje, že bude poskytována systematická podpora pro nadnárodní podniky s dobrou pověstí, aby se tak vytvořila skupina velkých podniků schopných mezinárodní činnosti, které budou mít celosvětovou distribuční tržní síť.

                     (349)

                     Poradní stanoviska státní rady pro podporu mezinárodní výrobní kapacity a spolupráce v oblasti výroby zařízení uvádějí další podrobnosti k tomu, jak má být strategie „vykročení do světa“ prováděna v praxi. Cílem je dosáhnout postupu od vývozu výrobků k vývozu výrobních odvětví a „aktivně rozvíjet a „účinně využívat“ trhy v rozvinutých zemích“. Konečným cílem je vybudovat řadu podniků s vedoucím postavením, které budou mezinárodně konkurenceschopné a budou schopny rozvíjet trh.

                     (350)

                     Články 30 až 36 uvedených poradních stanovisek uvádějí výše veškerých druhů podpory, které mohou získat společnosti „směřující do zahraničí“, jako jsou politiky fiskální a daňové podpory, zvýhodněné úvěry, finanční podpora prostřednictvím syndikovaných úvěrů, vývozní úvěry a financování projektů, kapitálové investice a konečně také pojištění vývozních úvěrů.

                     (351)

                     Článek 35 konkrétně zmiňuje Fond hedvábné stezky jako nástroj pro financování projektů podporovaných státem, který se používá ke „zvýšení zdrojů investičního kapitálu. … Budeme plně podporovat úlohu Fondu hedvábné stezky. Budeme aktivně podporovat mezinárodní výrobní kapacitu a projekty výroby zařízení prostřednictvím kapitálových investic a dluhového financování“.

                     (352)

                     Kromě toho samotný Fond hedvábné stezky na svých internetových stránkách uvádí, že jeho cílem je pomoci čínským podnikům zlepšit vývozní výkonnost tím, že jim zajistí lepší přístup na zámořské trhy budováním zahraničních činností a nákupy zahraniční moderní technologie.

                     (353)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto za účelem účinné kontroly chování fondu SRF a společnosti Cinda opírala o normativní rámec.

                     (354)

                     Komise rovněž šetřila konkrétní chování fondu SRF a společnosti Cinda a uvedla, že v kontextu nabytí podílu ve skupině Pirelli oba tyto subjekty vystupovaly jako finanční investoři a ve skutečnosti nevykonávají žádnou operativní kontrolu nad svými investicemi. Kromě toho oba subjekty získávají výhodu, kterou by za běžných tržních okolností nebylo možné získat:

                     (355)

                     Společnost Cinda zaplatila za svou kapitálovou účast nezvykle vysokou částku. Společnost Cinda za tuto kapitálovou účast zaplatila 266 milionů EUR, ačkoli příslušný podíl na kapitálu odpovídal jen 38 milionům EUR a vlastní kapitál společnosti měl hodnotu 73 milionů EUR.

                     (356)

                     Podle jeho vlastních prohlášení je cílem fondu SRF poskytnout finanční podporu projektům, které nemají dostatečný vlastní kapitál, a to snížením celkové míry zadlužení a zlepšením finanční kapacity projektů. Současně fond zprostředkovává syndikované úvěry (například preferenční úvěr uvedený v 336. bodě odůvodnění výše), které zajišťují další finanční podporu projektů. Obchodní transakci se skupinou Pirelli sám fond SRF opakovaně zmiňuje na svých webových stránkách jako příklad této pracovní metody.

                     (357)

                     Komise proto konstatovala, že právní rámec uvedený výše provádí fond SRF a společnost Cinda při výkonu vládních funkcí, pokud jde o odvětví pneumatik, a tím jednají jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO.

                     (358)

                     Kromě toho, i kdyby tyto finanční instituce ve vlastnictví státu nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty, Komise zjistila, že by byly rovněž považovány za pověřené a řízené čínskou vládou, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny ve 342. až 356. bodě odůvodnění výše. Z tohoto důvodu by se jejich chování v každém případě přičetlo čínské vládě.

                     (359)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu a po poskytnutí konečných informací společnost CNRC a Pirelli tvrdily, že fond SRF a společnost Cinda nejsou veřejnoprávní subjekty, neboť fond SRF není agenturou pro poskytování podpory a jak fond SRF, tak společnost Cinda usilují o tržní výnosy jako kterýkoli jiný soukromý investor. Podle názoru CNRC skutečnost, že fond SRF zaplatil za akcie společnosti Pirelli tržní cenu, potvrzuje, že rozhodnutí o investicích SRF jsou přijímána nezávisle a jsou založena na tržních zásadách.

                     (360)

                     Komise poznamenala, že analýza veřejnoprávního subjektu má odpovědět na otázku, zda je určitému subjektu svěřena vládní pravomoc. Stát nejenže SRF vlastní (jak je uvedeno ve 343. až 346. bodě odůvodnění), ale vláda nad ním rovněž vykonává účinnou kontrolu. Zda jsou jednotlivá rozhodnutí SRF rozumná z obchodního hlediska není v tomto případě podstatné. Rozhodující je spíše to, že rozhodnutí SRF nejsou přijímána nezávisle na vládním vlivu. Jak je uvedeno ve 348. až 353. bodě odůvodnění, existuje pevný normativní rámec, v rámci něhož SRF působí jako vládní nástroj k provádění politických cílů iniciativy „Jeden pás, jedna stezka“ (přejmenované na iniciativu „Pás a stezka“). Vedoucí pracovníci SRF jmenovaní a kontrolovaní čínskou vládou tyto cíle provádějí, a tudíž nad fondem SRF vykonávají účinnou kontrolu. Komise tak potvrdila své posouzení, že fond SRF je veřejnoprávním subjektem, nebo je přinejmenším pověřen nebo řízen vládou za účelem provádění funkcí, které by jinak byly svěřeny vládě, jako je sledování cílů veřejné politiky.

               d)
               Výhoda

                     (361)

                     Společnost CNRC a skupina Pirelli rovněž v připomínkách k informačnímu dokumentu uvedly, že Komise neprokázala, že podmínky investice fondu SRF nejsou v souladu s obvyklou investiční praxí. Jakákoli výhoda by měla být omezena na rozdíl mezi podmínkami, které nabízí vláda, a podmínkami, které mohl příjemce získat na trhu. V každém případě neexistovala výhoda pro společnost CNRC nebo skupinu Pirelli, neboť finanční prostředky byly poskytnuty předchozím akcionářům skupiny Pirelli na nabytí jejich akcií.

                     (362)

                     Komise nesouhlasila s tvrzením, že investice fondu SRF nepřinesla společnosti CNRC žádnou výhodu a že tato transakce byla srovnatelná s tím, čeho by bylo možné dosáhnout na trhu, a to z následujících důvodů:

                     (363)

                     Jakkoli fond SRF uhradil za akcie skupiny Pirelli tržní cenu, výhoda zásahu vlády ve prospěch společnosti CNRC nesouvisí s cenou, za kterou byla provedena kapitálová investice fondu SRF. Výhoda zásahu vlády spočívala ve skutečnosti, že společnost CNRC neměla dostatečné prostředky pro financování akvizice skupiny Pirelli. Tato obchodní transakce tudíž ve velké míře využila pákového efektu. Pokud by fond SRF při získávání kapitálové účasti nezasáhl, musela by si společnost CNRC zajistit dodatečné finanční prostředky na úvěrovém trhu. To by však bylo obtížné s ohledem na vysokou finanční páku, kterou již transakce zahrnovala. V tomto ohledu jedna z předběžných podmínek úvěru, který společnosti CNRC poskytla China Development Bank, stanovila, že společnost CNRC musí prokázat, že si zajistila dodatečné finanční prostředky z jiných zdrojů. Kromě toho, jak uvádí 356. bod odůvodnění výše, fond SRF na svých webových stránkách uvádí, že jeho hlavním cílem je poskytnout finanční podporu projektům, které nemají dostatečný vlastní kapitál, a to snížením celkové míry zadlužení a zlepšením finanční kapacity projektů. Současně fond zprostředkovává syndikované úvěry, které zajišťují další finanční podporu projektů.

                     (364)

                     I kdyby společnost CNRC byla schopna zajistit potřebné finanční prostředky formou dalšího úvěru, bylo by to značně nákladné, neboť společnost by musela hradit úrok z úvěru a musela by splatit i jeho jistinu. Díky zásahu fondu SRF proto společnosti CNRC nemusely vzniknout žádné další náklady financování a zlepšila se její míra zadlužení z dané transakce, což pak usnadnilo získávání finančních prostředků od bank.

                     (365)

                     Kromě toho investice fondu SRF přesně odpovídala částce, kterou společnost CNRC potřebovala k získání nadpoloviční většiny vlastnického podílu ve skupině Pirelli (65 % oproti 48,75 % bez SRF). Tento většinový vlastnický podíl byl získán, aniž by došlo k odevzdání ovládacích práv menšinovému akcionáři.

                     (366)

                     A konečně období pro odchod fondu SRF, během něhož nelze akcie prodat (lock-up), je daleko delší než je obvyklé u soukromých investorů rizikového kapitálu, kteří chtějí své výnosy maximalizovat co možná nejdříve.

                     (367)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost CNRC tyto argumenty zpochybnila. Komise podle jejího názoru provedla chybnou srovnávací analýzu, když posuzovala, zda jsou kapitálové investice SRF konzistentní s obvyklou investiční praxí soukromých investorů, kteří provádí dluhové investice. Dále připomněla řadu kroků v rámci investic SRF, přičemž tvrdila, že jsou zcela v souladu s obvyklou investiční praxí, jako je klasický pákový odkup. Zejména období bez možnosti prodeje akcií (lock-up) pro odchod SRF nebylo neobvykle dlouhé. Bylo ukončeno s předstihem a jeho délka byla stejná jako pro ostatní menšinové akcionáře. A dále pro společnost CNRC nejsou obecná politická prohlášení dostatečná k prokázání výhody vyplývající z finančního příspěvku.

                     (368)

                     Toto tvrzení Komise odmítla. Společnost CNRC, coby příjemce investic ze SRF, získala řadu výhod. Tržní investor zvažující kapitálovou účast, jakou provozuje SRF, by musel posoudit rizika spojená s transakcí. Jeho partner ve výrobním odvětví, CNRC, neměl v této době dostatek finančních prostředků, aby se stal většinovým vlastníkem společnosti Pirelli a byl závislý na tom, zda k sobě najde finančního investora. Jak je uvedeno ve 363. bodě odůvodnění, společnost CNRC získala další úvěry od jiných bank jen kvůli zlepšení celkového dluhového poměru. Pro to, aby se CNRC stala nejen většinovým akcionářem společnosti Pirelli, ale aby také získala další úvěry, byla investice SRF klíčovou částí operace čínské vlády k přidání společnosti Pirelli do portfolia CNRC. Tržní investor by tuto situaci využil a finanční prostředky by poskytl za podstatně odlišných podmínek.

                     (369)

                     Komise nejprve zaznamenala neobvyklý souhlas SRF s tím, že se vzdá svých hlasovacích práv ve správní radě ve prospěch CNRC. Je velmi sporné, zda by tržní investor souhlasil s „posílením pozice“ CNRC na většinového akcionáře s plnou kontrolou nad fungováním podniku, a vzdal by se svých hlasovacích práv, aby se stal menšinovým akcionářem „ve slabší pozici“.

                     (370)

                     Zadruhé, poměrně dlouhé období bez možnosti prodeje akcií SRF (lock-up) dokládá, že hnací silou investice SRF byla veřejná politika. Tržní investor by trval na mnohem kratší době pro maximalizaci svých výnosů – a skutečnost, že ostatní menšinoví akcionáři akceptovali stejné podmínky, není relevantní, protože jeden z nich vůbec není finančním investorem, zatímco druhý působí jako fond dlouhodobého investování. Události po investici, konkrétně dřívější ukončení ujednání o období bez možnosti prodeje akcií (lock-up) před plánovaným termínem kvůli opětovnému kótování společnosti Pirelli míří stejným směrem: ukazují, že dohodnuté období bez možnosti prodeje akcií (lock-up) nebylo v souladu se standardními tržními podmínkami pro finančního investora s tak velkou finanční pákou na CNRC, jak je vysvětleno výše.

                     (371)

                     Zatřetí, přednostní upisovací práva společnosti CNRC ke koupi zbývajících akcií po skončení období bez možnosti odkoupení (lock-up) k získání plné kontroly nad společností nejsou založena na tržním hospodářství. Tržní investor orientovaný na zisk by si uchoval flexibilitu, aby za akcie, o které se uchází více zájemců, dostal vyšší cenu, a nesouhlasil by s takovými upisovacími právy. Jejich existence opět dokládá, že investice SRF sledovala cíl veřejné politiky, a sice pomoci CNRC coby podniku ve vlastnictví státu dokončit akvizici společnosti Pirelli za výhodných podmínek.

                     (372)

                     Ze všech těchto důvodů Komise trvá na svém stanovisku, že investice SRF obnášela pro společnost CNRC výhodu.

                     (373)

                     Pokud jde o společnost Cinda, souvislosti určení výhody byly odlišné, neboť finanční prostředky byly ve skutečnosti vyplaceny společnosti CNRC a Komise konstatovala, že kapitálová účast nevycházela z ceny odpovídající tržní ceně, jak uvádí 355. bod odůvodnění výše. V reakci na informační dokument společnosti CNRC a Pirelli předložily zprávu o ocenění aktiv, aby prokázaly, že investice byla provedena za tržních podmínek. Po ověření Komise zjistila, že číselné údaje ve zprávě o ocenění neodpovídají údajům, které má k dispozici Komise. Zpráva o ocenění se vlastně netýkala investice společnosti Cinda, ale byla vypracována v rámci jiné kapitálové transakce v rámci skupiny CNRC. Tato transakce zahrnovala i společnost Pirelli Industrial Srl., týkala se však jiného kupujícího a jiného časového období, a to doby jeden rok před kapitálovou účastí společnosti Cinda. Komise vzala na vědomí, že společnost Pirelli Industrial Srl. prošla v roce 2016 zásadní restrukturalizací. Její finanční situace ke konci roku 2016, kterou dokládá zpráva o auditu za rok 2016, tak již nebyla srovnatelná se situací uvedenou ve zprávě o ocenění aktiv, kterou předložila společnost CNRC. Vzhledem k tomu, že neměla k dispozici ověřitelné informace týkající se správných subjektů a období, Komise trvala na svém postoji týkajícím se investice společnosti Cinda.

                     (374)

                     Po poskytnutí konečných informací zpochybnily společnosti CNRC a Pirelli i tuto analýzu. Podle jejich názoru nezískala CNRC žádnou výhodu, protože investice společnosti Cinda byla v souladu s obvyklou investiční praxí. Na podporu svého tvrzení poukazovaly na stejnou zprávu o ocenění vypracovanou nezávislým odhadcem, která byla analyzována v předchozím bodě odůvodnění. Společnosti sice uznaly, že uvedená zpráva byla vypracována v souvislosti s jinou kapitálovou transakcí, ovšem tvrdily, že to není dostatečný argument pro to ji vyloučit coby referenci pro sledování jiných transakcí (jako je akvizice uskutečněná společností Cinda).

                     (375)

                     Komise toto tvrzení nepřijala ze stejných důvodů, které jsou vysvětleny ve 373. bodě odůvodnění výše, a jak uznala společnost Pirelli: zpráva o ocenění aktiv se týká jiné kapitálové transakce a zahrnuje jiné období, konkrétně jeden rok před kapitálovou účastí společnosti Cinda. Během tohoto období prošla společnost Pirelli významnou restrukturalizací, která měla nepochybně dopad na její finanční situaci. Kromě toho, jak potvrdila CNRC, společnost Cinda získala 38 % akcií společnosti Pirelli Industrial Srl., která se nyní nazývá skupina Prometeon Tyre S.r.l. Jelikož kapitál uvedené společnosti v té době činil 100 milionů EUR, byla nominální hodnota akcií 38 milionů EUR. Společnost Cinda zaplatila za svou kapitálovou účast 266 milionů EUR. Vzhledem k tomu, že čistá hodnota aktiv společnosti v té době činila méně než polovinu této částky a že společnost byla sotva zisková, by ani hodnocení založené na aktivech ani na výnosech neospravedlňovalo tak vysokou částku kapitálové účasti. Jelikož uvedená investice společnosti Cinda neprošla testem tržního investora, trvá Komise na svém stanovisku, že se jedná o další výhodu pro CNRC.

               e)
               Specifičnost

                     (376)

                     Komise kromě toho stanovila, že subvence poskytnuté v rámci tohoto opatření jsou specifické podle čl. 4 odst. 2 základního nařízení. Konkrétně chemický průmysl a fond SRF jsou specificky zmíněny v právních předpisech čínské vlády. Skutečnost, že průmyslová odvětví jsou do právních předpisů zahrnuta široce a že fond SRF nebo společnost Cinda mohly investovat do jiných odvětví, neznamená neplatnost uvedených zjištění. Po poskytnutí konečných informací společnost CNRC toto zjištění zpochybnila. Tvrdila, že financování v rámci iniciativy „Pás a stezka“ není výslovně omezeno na určité podniky nebo odvětví. Zejména zdůraznila, že seznam prioritních oblastí v poradních stanoviscích není vyčerpávající.

                     (377)

                     Komise připomněla některé charakteristiky čínského preferenčního financování. Místo správy jasně stanovených programů financování s přísnými kritérii způsobilosti je několik podporovaných odvětví určeno na nejvyšší politické úrovni. Finanční aktéři, jako například banky pro určité oblasti politiky, SRF nebo Cinda, tyto pokyny ve své praxi dodržují. Na tomto základě Komise pravidelně napadá subvence pro tato podporovaná odvětví jako specifické, jelikož je lze považovat za subvence pro „určité podniky“ ve smyslu čl. 4 odst. 2 základního nařízení (64). Společnost CNRC v této věci nezpochybnila, že chemické odvětví je součástí podporovaného odvětví. Skutečnost, že uvedený seznam lze rozšířit na další odvětví, na uvedeném zjištění nic nemění.

                     (378)

                     Kromě toho, jak uvádí 348. a 349. bod odůvodnění výše, právní předpisy jsou specificky zaměřeny na vyvážející společnosti a zmiňují „získání přístupu na mezinárodní trhy“. Vzhledem k závislosti na vývozu (která bude dále zmíněna v písmeni f)) se opatření proto rovněž považuje za specifické ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

               f)
               Závislost na vývozu

                     (379)

                     Komise poté analyzovala, zda byla opatření závislá na vývozní výkonnosti, neboť byla specificky poskytnuta určitým podnikům pro účely čínské strategie „vykročení do světa“. Uvedená podpora obecně spadá do iniciativy „Jeden pás, jedna stezka“, jež je součástí pětiletého plánu Ministerstva obchodu v oblasti rozvoje zahraničního obchodu.

                     (380)

                     Poradní stanoviska státní rady pro podporu mezinárodní výrobní kapacity a spolupráce v oblasti výroby zařízení specificky zmiňují odvětví, která mají být v rámci této strategie zohledněna, mezi nimiž je chemický průmysl prioritní oblastí. Nabytí podílu ve skupině Pirelli Group skupinou Chemchina je dokonce konkrétně zmíněno ve 13. pětiletém petrochemickém plánu jako zásadní úspěch.

                     (381)

                     Toto opatření je specificky cíleno na společnosti, které provádějí investice směrem do zahraničí. Jak uvádí 349. bod odůvodnění výše, cílem je dosáhnout postupu od vývozu výrobků k vývozu výrobních odvětví a „aktivně rozvíjet a využívat trhy v rozvinutých zemích“. Proto nejsou čínské společnosti, které působí jen na domácím trhu, pro získání této finanční podpory způsobilé. Charakter závislosti tohoto opatření na vývozu dokládá i skutečnost, že oblasti, které mají být zvoleny jako priorita pro investice v zahraničí, jsou oblasti, u nichž existuje mezinárodní tržní poptávka, a oblasti, které mají „pozoruhodné výhody z hlediska mezinárodní hospodářské soutěže“, tj. oblasti, v nichž lze podporovat čínskou vývozní výkonnost. Kapitola III.3 13. pětiletého plánu rozvoje zahraničního obchodu dále specifikuje, že podpora je zaměřena na podniky zahraničního obchodu.

                     (382)

                     Pokud jde konkrétně o akvizici skupiny Pirelli, fond SRF na svých webových stránkách uvedl: „fond podpořil skupinu ChemChina při její akvizici skupiny Pirelli, která skupině ChemChina pomohla … účinně získat přístup na mezinárodní trhy“ a „Fond podpořil skupinu Chemchina v jejím postupu na špičkovou úroveň výrobního odvětví, a tím jí zajistil konkurenční výhodu na mezinárodním trhu.“

                     (383)

                     Nabytím 65 % podílu ve skupině Pirelli společnost CNRC v období šetření skutečně v praxi zvýšila svůj celkový vývoz do EU o 29 %. Společnost CNRC rovněž souhlasila s dalším zvýšením vývozu do EU začleněním činnosti skupiny Pirelli týkající se pneumatik pro nákladní automobily v EU do činnosti čínského vyvážejícího výrobce Aeolus Tyre Co. Ltd. Dlouhodobým cílem podporované akvizice tudíž bylo zvýšit kvalitu pneumatik pro nákladní automobily vyráběných společností Aeolus pomocí technologie získané od skupiny Pirelli, postoupit tak na vyšší úroveň a začít vyvážet pneumatiky pro nákladní automobily vyšší kvality, které jsou na trhu EU konkurenceschopnější.

                     (384)

                     Po období šetření snížila společnost CNRC svou finanční účast ve skupině Pirelli na 46 %. Společnost Pirelli Tyre Co. Ltd přestala dotčený výrobek vyrábět, aby se zaměřila na pneumatiky pro motocykly a osobní automobily, a tím dovršila oddělování činností skupiny Pirelli od dotčeného výrobku. Tyto události, které nastaly po období šetření, však nesnižují význam skutečnosti, že před obdobím šetření a po něm získala společnost CNRC napadnutelné subvence. Uvedené události ve skutečnosti potvrzují, že CNRC postupovala, jak slíbila, a zvýšila vývoz dotčeného výrobku do EU prostřednictvím svých společností ve spojení. Komise má tudíž za to, že informace shromážděné o skupině Pirelli jsou reprezentativní pro účely výpočtu částky subvencování dotčeného výrobku během období šetření.

                     (385)

                     V reakci na informační dokument CNRC a Pirelli uvedly, že subvence není závislá na vývozu, a citovaly judikaturu Odvolacího orgánu v případě společnosti Airbus, kde byl pojem závislosti na vývozu vyložen v úzkém slova smyslu.

                     (386)

                     Komise připomněla, že pojem subvencí de facto závislých na vývozu vymezuje čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení, který je odrazem čl. 3 odst. 1 písm. a) a poznámky pod čarou 4 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. To zahrnuje situaci, kdy je poskytnutí subvence „ve skutečnosti vázáno … na očekávaný vývoz“. De facto závislost na vývozu se posuzuje na základě celkové konfigurace skutečností souvisejících s grantem nebo subvencí, včetně jejich koncepce nebo fungování. Komise se zúčastněnými stranami souhlasila, že uvedený pojem by měl být vykládán v souladu s pokyny Odvolacího orgánu.

                     (387)

                     Odvolací orgán ve věci Large Civil Aircraft stanovil, že: „Standard de facto závislosti na vývozu podle čl. 3 odst. 1 písm. a) a poznámky pod čarou 4 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních by byl naplněn, pokud bude subvence poskytnuta tak, aby byla pro příjemce pobídkou k vývozu způsobem, který není prostým odrazem stavu nabídky a poptávky na domácím a vývozním trhu nenarušeném poskytnutím subvence.“ (65) Jinými slovy, „má poskytnutí subvence vyvolat podporu budoucí vývozní výkonnosti příjemce? (66)“ To by mohlo zahrnovat situaci, kdy příjemce slíbí zvýšit svoji vývozní výkonnost (oproti domácí).

                     (388)

                     Při použití skutečností tohoto případu s ohledem na důkazy ve spisu Komise zjistila, že tento test byl splněn. Na rozdíl od případu Airbus, kde čtyři orgány poskytující podporu financovaly evropskou společnost působící na domácím i zahraničním trhu a kde koncepce opatření nesměřovala k větší vývozní orientaci Airbusu, zahrnuje stávající případ trojstranný vztah: Čínské veřejné orgány financovaly společnost CNRC, která neměla žádné rozpětí, jak prostředky utrácet. Obdržela je s konkrétní právní podmínkou koupit jinou společnost, konkrétně Pirelli. Když společnost CNRC souhlasila s přijetím tohoto vázaného financování, přislíbila zvýšit svoji vývozní výkonnost (oproti domácí) a zvýšit svůj prodej, zejména v Evropě.

                     (389)

                     Zaprvé, udělení subvence je vázáno na předpokládaný vývoz, protože opatření je mimo jiné koncipováno pro podniky zahraničního obchodu. CNRC získala podporu jen proto, aby své činnosti zaměřila více na vývoz (v porovnání s domácím prodejem), a tato podpora nebyla poskytnuta dalším čínským společnostem, které prodávají výhradně na čínském domácím trhu. To dokládají následující oficiální vládní dokumenty:

                     (390)

                     13. pětiletý petrochemický plán specificky zmiňuje akvizici společnosti Pirelli skupinou Chemchina v oddíle „mezinárodní spolupráce“ jako zásadní úspěch 12. pětiletého plánu. Dále kapitola 10 uvádí v souvislosti s projekty mezinárodní spolupráce v rámci iniciativy „Pás a stezka“, že je třeba „zdůraznit expanzi mezinárodní kapacitní spolupráce v odvětví pneumatik a jiných odvětví s velkým podílem vývozu.“

                     (391)

                     Akvizice společnosti Pirelli byla v roce 2015 ministerstvem obchodu určena jako klíčový projekt pro rozvoj zahraničního obchodu. Obecněji řečeno, jedním z cílů 13. pětiletého plánu pro rozvoj zahraničního obchodu (kapitola III.3) je posílení funkce nadnárodní operativní schopnosti podniků zahraničního obchodu, která podporuje silné společnosti k rozšiřování průmyslových řetězců, provádění nadnárodních fúzí a akvizic a k získávání kvalitních značek, klíčových technologií a marketingových kanálů. Plán dále zmiňuje, že bude poskytována systematická podpora pro nadnárodní podniky s dobrou pověstí, aby se tak vytvořila skupina velkých podniků schopných mezinárodní činnosti, které budou mít celosvětovou distribuční tržní síť.

                     (392)

                     V poradních stanoviscích státní rada uvádí, že „čínská průmyslová výhoda a výhoda z hlediska financování se kombinuje s poptávkou v zahraničí […] s cílem důrazně podporovat mezinárodní výrobní kapacitu a spolupráci v oblasti výroby zařízení“. Dále poradní stanoviska uvádějí, že „jako prioritní budou zvoleny oblasti […], které mají pozoruhodné výhody z hlediska mezinárodní hospodářské soutěže a u nichž existuje mezinárodní tržní poptávka“. Kromě toho, jak je uvedeno v 349. bodě odůvodnění, je cílem poradních stanovisek „aktivně rozvíjet a využívat trhy v rozvinutých zemích“.

                     (393)

                     Fond SRF operuje pouze s finančními prostředky v cizí měně (tj. USD a EUR). Na rozdíl od bank, které poskytují prostředky jak v RMB, tak v tvrdé měně, SRF podporuje projekty pouze v cizí měně. Jak uvedl předseda SRF: „Fond hedvábné stezky je fond zahraničních investic investující zejména v cizí měně“ (67).

                     (394)

                     V důsledku toho by společnost, jež prodává pouze na čínském trhu a nevyváží nebo nemá žádný doložený podnikatelský plán na zvýšení svého vývozu, nebyla k získání podpory ze SRF způsobilá.

                     (395)

                     Zadruhé, Komise analyzovala konkrétní okolnosti, které existovaly v době, kdy orgány poskytující podporu poskytovaly subvence, s cílem stanovit, že i tato specifická podpora byla vázána na posun předpokládaného prodeje CNRC směrem k vývozu (ve srovnání s domácím prodejem). Našla řadu ukazatelů potvrzujících závěr, že tomu tak skutečně bylo:

                     (396)

                     U všech pěti intervencí nazývaných „opatření“ orgán poskytující podporu uvedl, že prostředky byly poskytnuty na akvizici skupiny Pirelli. V případě intervence společnosti Cinda orgán poskytující podporu podmínky pro poskytnutí finančních prostředků specifikoval ještě podrobněji. Jak se uvádí v souvislosti s intervencí společnosti Cinda, dohoda mezi držiteli podílů totiž stanoví, že Cinda uznává, že její kapitálová účast ve společnosti Pirelli Industrial se odvíjí od plánu vložit před určitým datem celý svůj podíl do čínského vyvážejícího výrobce Aeolus.

                     (397)

                     Fond SRF si byl coby spoluinvestor plně vědom tržního postavení společnosti CNRC a předvídal výhody z hlediska vývozní výkonnosti, které transakce přinese. Předseda Fondu hedvábné stezky to uznal následujícím vyjádřením: „Fond podpořil skupinu Chemchina v její akvizici skupiny Pirelli, jež skupině Chemchina pomohla nejen úspěšně zavést zahraniční vyspělé know-how v oblasti technologií a řízení pro špičkovou výrobu, ale také účinně získat přístup na mezinárodní trhy“ (68).

                     (398)

                     Z hlediska společnosti CNRC nesouvisely hlavní výhody plynoucí z akvizice společnosti Pirelli s domácím trhem. V době akvizice již společnost CNRC byla významným aktérem na čínském domácím trhu pneumatik pro nákladní automobily, zatímco společnost Pirelli měla na témže trhu jen velmi malý tržní podíl (nižší než 1 %). Kromě toho je skupina Pirelli globálním aktérem, pro něhož čínský trh představoval méně než 10 % celkového prodeje všech výrobků. Prodej na vývoz také představoval přibližně 60 % celkového prodeje pro společnost CNRC i pro společnost Pirelli Tyre Co. Ltd.

                     (399)

                     Dále je mimo jiné podle prováděcího plánu transformace a modernizace odvětví pneumatik provincie Šan-tung čínský domácí trh trhem, jemuž dominují prodeje v kategorii úrovně 3, zatímco pneumatiky úrovně 1 jsou daleko více zastoupeny na trzích v EU a USA; toto konstatování podporují i odpovědi spolupracujících vyvážejících výrobců k výběru vzorku. Přidat do svého portfolia výrobků subjekt pro úroveň 1 s celosvětově uznávanou značkou, jako je Pirelli, nepřineslo společnosti CNRC na domácím prodejním trhu žádnou bezprostřední hodnotu, významně se tím však zvýšila její konkurenceschopnost na vývozním trhu, neboť společnost nyní mohla vedle svého sortimentu výrobků úrovně 3 vyvážet úplný sortiment.

                     (400)

                     Kromě toho se čínský trh již nyní vyznačuje určitou nadměrnou kapacitou a sama společnost CNRC vykazovala významný objem nevyužité kapacity. Podle zprávy o analýze trhu, která byla vypracována jménem společnosti CNRC před investicí a o kterou se opíralo investiční rozhodnutí, tak značka CNRC „hledala příležitosti jak uniknout ze stávající hospodářské soutěže v „rudém oceánu“ a usilovala o další expanzi do zahraničí, aby mohla plně uplatnit svou sílu (69)“. Zpráva dále uváděla, že hlavním přínosem pro společnost CNRC bude posílení jejího mezinárodního podnikání díky využití pákového efektu celosvětové prodejní sítě skupiny Pirelli. V tomto ohledu Komise konstatovala, že před akvizicí společnost CNRC neměla vlastní přímé prodejní kanály v EU, ale prodávala prostřednictvím nezávislých obchodníků.

                     (401)

                     Dokládá to i rozhovor po akvizici s manažerem celosvětových operací skupiny Pirelli (70), který uvedl, že díky akvizici může nyní nová skupina vstoupit do Austrálie s pneumatikami v různých cenových segmentech a že společnost hodlá zvýšit svůj vývoz, a tím navýšit svůj tržní podíl v Austrálii z 1 % na 10 % prodejem pneumatik na celém obchodním trhu s pneumatikami.

                     (402)

                     Před investicí vypracovaná zpráva rovněž upozornila, že společnost CNRC by mohla využít pákového efektu zdrojů skupiny Pirelli v oblasti výzkumu a vývoje k posílení svého vlastního sortimentu tak, aby lépe vyhovoval poptávce na mezinárodním trhu. Po akvizici byla jednomu z čínských vyvážejících výrobců ze skupiny skutečně udělena licence k využití know-how skupiny Pirelli v jeho výrobním procesu.

                     (403)

                     S ohledem na výše uvedené důkazy o profilu společnosti Pirelli známé v době udělení grantu a o významných výhodách, které by akvizice přinesla vývozní výkonnosti CNCR, dospěla Komise k závěru, že orgán poskytující podporu předpokládal a CNCR mu slíbila, že výměnou za získání subvence se prodej CNCR na vývoz zvýší (oproti jejímu domácímu prodeji). Existuje tedy vztah podmíněnosti nebo závislosti mezi subvencí a předpokládaným vývozem CNRC.

                     (404)

                     Nakonec Komise analyzovala skutečný účinek akvizice společnosti Pirelli na strukturu prodeje CNRC. Jak je uvedeno ve 345. bodě odůvodnění, CNRC souhlasila s úplným začleněním činnosti skupiny Pirelli týkající se pneumatik pro nákladní automobily v EU do činnosti svého vyvážejícího výrobce ve spojení, společnosti Aeolus Tyre Co. Ltd., s cílem začít vyvážet pneumatiky pro nákladní automobily vyšší kvality, které jsou na trhu EU konkurenceschopnější. Komise v tomto ohledu porovnala strukturu prodeje skupiny CNRC před a po uvedené akvizici: nejen že se přidáním společnosti Pirelli zvýšil celkový prodej, ale Komise rovněž zjistila, že díky akvizici se prodej na vývoz zvýšil více než prodej na domácím trhu, tj. že prodej CNRC se orientoval na vývoz (v porovnání s domácím prodejem). Konkrétně se prodej pneumatik nákladních automobilů do Evropy zvýšil o 55 %, o 5 % na jiných trzích a celkově během období šetření o 14 %. Skupina nyní využívala síť pro přímý prodej na všech významných trzích EU, zatímco dříve mohla prodávat pouze nepřímo prostřednictvím nezávislých prodejců. Spektrum pneumatik prodávaných na trhu EU bylo rozšířeno z pneumatik úrovně 3 na pneumatiky úrovně 1 a 3. Komise proto dospěla k závěru, že CNRC skutečně splnila podmínky vázané na poskytnutí subvence, tj. svůj slib zvýšit svůj prodej na vývoz (ve srovnání s domácím prodejem).

                     (405)

                     V důsledku toho bylo poskytnutí subvence společnosti CNRC na nákup společnosti Pirelli směrováno na podporu slíbené budoucí vývozní výkonnosti (ve srovnání s domácí) přijímající CNRC. Komise tudíž trvá na svém stanovisku, že subvence poskytnuté v rámci tohoto opatření závisí na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

                     (406)

                     Po poskytnutí konečných informací zpochybnily společnosti CNRC a Pirelli a čínská vláda charakter závislosti opatření na vývozu. Tvrdily, že orgán poskytující podporu nenavázal udělení subvence na větší vývozní výkonnost CNRC. Společnost CNRC uvedla, že poradní stanoviska nevylučují čínské společnosti působící pouze na domácím trhu z přístupu k posílené investiční spolupráci v rámci iniciativy „Pás a stezka“. Kromě toho se nejednalo o závislost na vývozu, ale na vytváření hodnot, které náhodou vznikaly ze zahraničních investic. Komise by se navíc neměla spoléhat pouze na skutečné účinky údajné subvence, ale měla by provést řádnou analýzu ex ante. Čínská vláda rovněž tvrdila, že vztah příčiny a následku nestačí k prokázání závislosti na vývozu. Doplnila, že vládní opatření nebo subvence, které napomáhají zahraničním investičním transakcím, jako je nabytí akcií v podnicích ze třetích zemí, nejsou uvedeny v příloze I Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, a nemohou být proto považovány za vývozní subvence.

                     (407)

                     Komise poznamenala, že příloha I Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních obsahuje orientační seznam opatření, která lze považovat za vývozní subvence. Tento seznam uvádí příklady a není vyčerpávající. Kromě toho odkazuje čl. 3 odst. 1 písm. a) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních na vývozní subvence „včetně těch, které jsou uvedeny v příloze I“. Z toho vyplývá, že opatření, která nejsou uvedena na seznamu, mohou být považována za závislá na vývozu, pokud splňují podmínky stanovené v uvedeném ustanovení. V souladu s pokyny Odvolacího orgánu ve věci Airbus (71) Komise analyzovala, zda orgán poskytující podporu subvenci poskytl za podmínky, že příjemce zvýší svůj vývoz (v porovnání s domácím prodejem). V tomto ohledu Komise zohlednila i) koncepci a strukturu opatření; ii) způsoby fungování stanovené v tomto opatření a iii) relevantní faktické okolnosti související s poskytnutím subvence, které tvoří kontext k pochopení koncepce opatření, jeho struktury a způsobu fungování.

                     (408)

                     Pokud jde o koncepci a strukturu opatření, Komise připomněla, že společnosti prodávající pouze na domácím trhu nejsou způsobilé pro financování v rámci tohoto programu. Skutečnost, že poradní stanoviska formálně nevylučují čínské společnosti, které působí pouze na domácím trhu, z financování ze SRF, by mohla být relevantní pouze pro analýzu závislosti de jure. Zde se však jedná o závislost de facto. Od svého vzniku v prosinci 2014 podporuje Fond hedvábné stezky pouze zahraniční projekty a společnosti, které vyvážejí. Dostávají finanční příspěvky na základě přeorientování své současné vývozní výkonnosti na větší prodej na vývoz (ve srovnání s domácím prodejem). Společnosti, které tento finanční příspěvek přijmou, jsou informovány o tom, že podpora je poskytována za podmínky, že svůj předpokládaný prodej přeorientují na vývoz.

                     (409)

                     Tato právní vazba je trvalým prvkem všech projektů Fondu hedvábné stezky. Přezkum nejnovějších operací potvrzuje, že příjemci byli aktivní na vývozních trzích a že finanční podpora obdržená v rámci Fondu hedvábné stezky byla podmíněna zlepšením jejich vývozní výkonnosti (ve srovnání s domácím prodejem). Například investice SRF do stavby jedné z největších světových solárních elektráren v Dubaji umožnila čínskému státnímu podniku Shanghai Electric Group podepsat v roce 2018 smlouvu na stavbu elektrárny a dodávku elektrického zařízení v hodnotě 700 MW na EPC (inženýrské činnosti, nákup a stavební práce). Podle tiskové zprávy o podpisu této smlouvy „je tento projekt stěžejním projektem při podpoře tří hlavních čínských dodavatelů elektrických zařízení, konkrétně Shanghai Electric, Dongfang Electric a Harbin Electric, aby vstoupily na zahraniční trhy a pronikly na sofistikovaný a etablovaný trh s elektrickou energií (72).“ Předseda představenstva skupiny Shanghai Electric Group rovněž prohlásil, že díky projektu v Dubaji usiluje společnost „o vybudování Shanghai Electric coby známé čínské obchodní značky na celém světě“ a dodal, že „projekt CSP v Dubaji ukázal obrovský pokrok v podnikatelské a výrobní činnosti skupiny na důležitém pozadí čínské iniciativy „Pás a stezka““ (73). K podobnému uspořádání došlo v případě prvního projektu, do kterého SRF investoval v roce 2015, a sice vodní elektrárny Karat v Pákistánu, kde byly výstavba a dodávky zařízení pro vodní elektrárnu svěřeny čínskému státnímu podniku China Three Gorges Corporation (dále jen „CTG“). Tento projekt rovněž jasně spojoval společnost s iniciativou „Pás a stezka“ a s vývozní výkonností, jak vyplývá z následujícího: „Společnost CTG je v rámci iniciativy „Jeden pás, jedna stezka“ rozhodnuta rozšířit své nové obchodní činnosti v oblasti energetiky v celosvětovém měřítku, přičemž vytvořila čtyři mezinárodní linie podnikání, tj. investování, stavební práce, operace a konzultační služby“ (74).

                     (410)

                     Co se týče stávajícího případu, orgán poskytující podporu v oznámení o udělení grantu, v úvěrové smlouvě a v dohodě o investicích mezi SRF a CNRC jasně stanovil, že finanční prostředky byly přijaty za podmínky akvizice společnosti Pirelli. Přidáním italské značky Pirelli vyrábějící pneumatiky nejvyšší úrovně do profilu společnosti CNRC SRF nejen stimuloval investora v daném odvětví k vytvoření hodnoty, jak CNRC uvedla ve svých připomínkách k poskytnutí konečných informací. Orgán poskytující podporu rovněž zajistil větší prodej na vývoz CNRC, zejména do Evropy. Tudíž nebyl plánován jen předpokládaný nárůst prodeje na vývoz CNRC zejména do Evropy, ale i okolnosti tohoto případu a dostupné důkazy prokazují, že CNRC při obdržení subvence slíbila orgánu poskytujícímu podporu přeorientovat svůj prodej na vývoz (ve srovnání s domácím prodejem).

                     (411)

                     Když Komise zkoumala způsoby fungování stanovené v tomto opatření, zjistila, že SRF operuje pouze v cizí měně (tj. v USD a EUR). Na rozdíl od bank, které poskytují prostředky jak v RMB, tak v tvrdé měně, SRF podporuje projekty pouze v cizí měně. Jak uvedl předseda SRF: „Fond hedvábné stezky je fond zahraničních investic investující zejména v cizí měně“ (75). Vzhledem k omezením používání prostředků v cizí měně v Číně bylo tedy při poskytování finančních prostředků zřejmé, že orgán poskytující podporu vymezil, že daná společnost musí prostředky použít na rozvoj a zlepšení činnosti související s vývozem (tj. na rozdíl od pouhé akvizice domácích společností a/nebo zaměření na domácí prodej).

                     (412)

                     Tento způsob fungování je rovněž neměnným prvkem v ostatních projektech financovaných z Fondu hedvábné stezky, které zahrnovaly investice v cizí měně v zemích jako je Dubaj, Rusko, Pákistán nebo Německo.

                     (413)

                     Pokud jde o skutkové okolnosti související s poskytnutím subvence, Komise rovněž zkoumala podrobnosti začlenění společnosti Pirelli do struktury CNRC.

                     (414)

                     Jak je uvedeno ve 383. bodě odůvodnění výše, účelem intervence společnosti Cinda bylo usnadnit restrukturalizaci a integraci obchodu společnosti Pirelli s pneumatikami pro nákladní automobily do činnosti čínského vyvážejícího výrobce Aeolus. Podle dohody mezi držiteli podílů mezi společností Cinda a CNRC podmínila společnost Cinda svoji kapitálovou účast v Pirelli Industrial plánem vložit veškeré své podíly do společnosti Aeolus před určitým datem. Jestliže by tato podmínka nebyla splněna, byl by zahájen dražební proces s cílem akcie společnosti Cinda prodat, a ukončit tak poskytování finančních prostředků. Rámcová dohoda mezi CNRC a Aeolus uvádí, že účelem této kapitálové injekce je „vybudovat rozsáhlou mezinárodní společnost, která se soustředí na mezinárodní obchod s pneumatikami se sídlem v Číně, kótovanou v Číně a s celosvětovou působností. Tento záměr společnost Aeolus rovněž veřejně oznámila šanghajské burze cenných papírů. Z toho vyplývá, že orgán poskytující podporu stanovil právní podmínku, pokud jde o způsob, jakým by CNRC měla provést restrukturalizaci, a sice přeorientovat se více na vývozní výkonnost.

                     (415)

                     Komise také nevyvodila z pouhých samotných účinků subvence, že se při jejím poskytování jednalo o závislost, jak tvrdila CNRC. Spíše analyzovala skutečnosti související s transakcí z perspektivy ex ante. Při přijímání subvenčního opatření příjemce plně schválil právní vazby, které jsou s ním spojeny. V prospektu pro střednědobé dluhopisy, který byl vydán krátce po akvizici, formulovala společnost Chemcchina (mateřská společnost CNRC) svůj slib splnit podmínky vázané na subvence takto: „Společnost od svého založení plně reagovala na strategii „vykročení do světa“ vytyčenou centrální vládou s cílem plně využít mezinárodních zdrojů. V zájmu vybudování mezinárodně konkurenceschopné skupiny podniků v posledních letech dokončila některé zahraniční projekty fúzí a akvizic a vytvořila mezinárodně konkurenceschopnou skupinu podniků.“ V této souvislosti je nákup společnosti Pirelli zmiňován jako jeden z hlavních úspěchů, přičemž je zdůrazňována celosvětová marketingová síť a prodejní kanály společnosti. CNRC splnila svůj slib a posunula poměr svého prodeje na vývoz do EU vůči celkovému prodeji z 9 % (v roce 2015) na 12 % (v období šetření) ve srovnání s jejím domácím prodejem, který se zvýšil pouze o 10 %. Bez dané podpory by CNRC i nadále prodávala pneumatiky úrovně 3 v Číně a měla by vedoucí postavení na trhu na pozadí zvyšující se domácí spotřeby.

                     (416)

                     Komise proto trvala na svém stanovisku, že koncepce a struktura, způsoby fungování a faktické okolnosti související s opatřením podporují její zjištění, že subvence (tj. pět intervencí ze strany veřejných subjektů získaných na nákup Pirelli) de facto závisela na vývozní výkonnosti příjemce.

               g)
               Výpočet výše subvence

                     (417)

                     Výhoda z preferenčního úvěru, který poskytly banky CDB, EXIM a CCB, byla vypočtena podle metodiky výpočtu stanovené v oddíle 3.4.4. Nebyla však začleněna do částek výše subvence vypočtených pro preferenční úvěry v rámci oddílu 3.4, ale přičtena k výši subvence stanovené níže v 421. bodě odůvodnění.

                     (418)

                     Výhoda z grantů a kapitálových účastí byla vypočtena jako částka přidělená na období šetření, a to na základě amortizace investic za dobu sedmi let, neboť na takovou dobu byl poskytnut dlouhodobý úvěr, který společnost CNRC čerpala na financování investice, a tato doba také odpovídá průměrnému investičnímu horizontu sedmi až deseti let, který fond SRF uvádí na svých webových stránkách.

                     (419)

                     Po zveřejnění informačního dokumentu společnost CNRC a skupina Pirelli zpochybnily výši výhody, kterou vypočítala Komise, a předložily další dokumentaci, která prokazovala, že Komise nesprávně posoudila výši kapitálové účasti fondu SRF. Na základě informací předložených společností CNRC Komise souhlasila, že skutečná kapitálová investice fondu SRF byla nižší, než bylo původně zjištěno. Výpočty byly odpovídajícím způsobem upraveny.

                     (420)

                     Společnost CNRC rovněž požádala Komisi, aby při výpočtu výhody použila jako jmenovatel konsolidovaný obrat namísto vývozního obratu společnosti CNRC. Vzhledem k tomu, že Komise trvala na svém stanovisku, pokud jde o závislost subvence na vývozu, však byla tato žádost zamítnuta.

                     (421)

                     Výše subvence zjištěná pro tento program pro skupinu China National Tire během období šetření činí 18,99 %.

                     (422)

                     Po poskytnutí konečných informací tvrdila čínská vláda, že ve spisu k této věci není uveden žádný záznam naznačující, že by jakémukoli jinému čínskému vývozci plynuly z těchto programů výhody, nebo že by se dokonce zapojil do jakékoli akvizice zahraničních výrobců pneumatik. Proto při výpočtu výše subvencí pro ostatní spolupracující čínské vyvážející výrobce nezařazené do vzorku by výše subvencí stanovená s ohledem na tyto programy a týkající se tohoto konkrétního vývozce neměla být uplatněna na jiné vývozce nezařazené do vzorku. Komise připomněla, že vzorek má být reprezentativní pro situaci všech spolupracujících společností v Číně. Proto se v tomto případě považuje za vhodné provést extrapolaci výsledků zjištěných ve vzorku. Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku mohou požádat o zrychlený přezkum podle článku 20 základního nařízení. Komise tudíž toto tvrzení odmítla.

               3.8.   Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů

                     (423)

                     Žadatel tvrdil, že společnost Sinosure poskytla výrobcům dotčeného výrobku pojištění vývozních úvěrů za preferenčních podmínek.

               a)
               Právní základ

                     (424)

                     oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a technologie s využitím pojištění vývozních úvěrů (Shang Ji Fa [2004] č. 368), vydáno společně Ministerstvem obchodu a společností Sinosure;

                     (425)

                     oznámení o vydání vývozního katalogu čínských špičkových technologických výrobků pro rok 2006, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] č. 16.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (426)

                     Tři ze čtyř skupin společností, které byly zařazeny do vzorku, měly během období šetření uzavřeny významné smlouvy o vývozním pojištění se společností Sinosure.

                     (427)

                     Během inspekce na místě čínské vlády společnost Sinosure potvrdila, že je plně ve vlastnictví státu a že drží přibližně 90 % domácího trhu vývozního pojištění. Jak je však uvedeno v 142. až 148. bodě odůvodnění výše, společnost Sinosure nepředložila požadovanou podpůrnou dokumentaci týkající se její správy a řízení, například svou výroční zprávu nebo stanovy.

                     (428)

                     Kromě toho společnost Sinosure neposkytla žádné konkrétnější informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví pneumatik, údaje o výši pojistného nebo podrobné informace týkající se ziskovosti její činnosti v oblasti pojištění vývozních úvěrů. Komise tak musí poskytnuté informace doplnit dostupnými údaji.

                     (429)

                     Podle odpovědi společnosti Sinosure na písemné upozornění na nedostatky je tato společnost pojišťovnou ve vlastnictví státu, kterou zřídil a kterou podporuje stát s cílem podpořit zahraničně-ekonomický a obchodní rozvoj a spolupráci ČLR. Společnost je ve 100 % vlastnictví státu. Má představenstvo a dozorčí radu. Vláda má pravomoc jmenovat a odvolávat vedoucí pracovníky společnosti. Na základě odpovědi na písemné upozornění na nedostatky a s ohledem na informace poskytnuté během inspekce na místě dospěla Komise k závěru, že ve vztahu k Sinosure existují formální indicie vládní kontroly.

                     (430)

                     Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním společnosti Sinosure, pokud jde o odvětví pneumatik. V této souvislosti Komise zjistila, že vývozní katalog čínských špičkových technologických výrobků výslovně uvádí „nové radiální pneumatiky používané pro autobusy nebo nákladní automobily (kaučuk, šířka průřezu ≥ 24 palců)“ jako výrobky podporované pro vývoz.

                     (431)

                     Podle oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a technologie s využitím pojištění vývozních úvěrů by také společnost Sinosure měla zvýšit svou podporu klíčových odvětví a výrobků na základě posílení své celkové podpory vývozu špičkových technologických výrobků. Výrobky uvedené ve vývozním katalogu čínských špičkových technologických výrobků, jako jsou radiální pneumatiky uvedené v 429. bodě odůvodnění výše, by měla v rámci své činnosti považovat za cílové výrobky a měla by zajistit komplexní podporu, pokud jde o postupy upisování, schvalování s limity, rychlost zpracování pojistných nároků a pružnost sazeb. Pokud jde o pružnost sazeb, měla by výrobkům uvedeným v katalogu poskytovat maximální slevu na pojistném v rámci pohyblivé škály nabízené pojišťovnou úvěrů.

                     (432)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto za účelem účinné kontroly chování společnosti Sinosure opírala o normativní rámec.

                     (433)

                     Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o účinném výkonu kontroly na základě konkrétních úvěrových smluv. Během inspekce na místě společnost Sinosure trvala na tom, že v praxi jsou její částky pojistného tržně orientované a založené na zásadách hodnocení rizik. Nebyly však poskytnuty žádné konkrétní příklady týkající se odvětví pneumatik nebo společností zařazených do vzorku.

                     (434)

                     Vzhledem k tomu, že neměla k dispozici konkrétní důkazy, zkoumala Komise konkrétní chování společnosti Sinosure, pokud jde o pojištění poskytnuté společnostem zařazeným do vzorku. Toto chování bylo v rozporu s oficiálním postojem společnosti, neboť se nevycházelo z tržních zásad.

                     (435)

                     V této souvislosti Komise uvedla, že výroční zpráva společnosti Sinosure za rok 2014 (76) uvádí, že pojistné nároky uhrazené klíčovým odvětvím v rámci krátkodobých smluv o pojištění vývozních úvěrů dosáhly v roce 2014 částky 590 milionů USD, což představuje 72,3 % celkových pojistných nároků. Po srovnání celkových uhrazených pojistných nároků s celkovými pojistnými částkami Komise dospěla k závěru, že v průměru by společnost Sinosure musela jako pojistné účtovat 0,23 % z pojistné částky, aby pokryla náklady na pojistná plnění (dokonce aniž by se zohlednily režijní náklady). V praxi však bylo pojistné zaplacené společnostmi zařazenými do vzorku mnohem nižší než minimální poplatek potřebný k pokrytí provozních nákladů.

                     (436)

                     Kromě toho Komise zjistila, že několik vyvážejících výrobců využívalo částečného nebo plného vrácení pojistného z pojištění vývozních úvěrů, které uhradily společnosti Sinosure.

                     (437)

                     Komise proto konstatovala, že právní rámec uvedený výše provádí společnost Sinosure při výkonu vládních funkcí, pokud jde o odvětví pneumatik, a tím jedná jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO. Kromě toho byla vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytnuta výhoda, neboť pojištění bylo poskytnuto za ceny nižší než minimální poplatek, který společnost Sinosure potřebovala k pokrytí svých provozních nákladů.

                     (438)

                     Komise rovněž určila, že subvence poskytované v rámci programu vývozního pojištění jsou specifické, protože nemohly být získány bez vývozu, a jsou tedy závislé na vývozu ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

               c)
               Výpočet výše subvence

                     (439)

                     Vzhledem k tomu, že společnost Sinosure představuje zhruba 90 % domácího trhu vývozního pojištění v ČLR, nemohla Komise zjistit tržní vnitrostátní pojistné. V souladu s předchozími antisubvenčními šetřeními proto Komise použila nejvhodnější externí referenční hodnotu, pro kterou byly informace okamžitě k dispozici, tj. sazby pojistného uplatňované vývozní a importní bankou (dále jen „Ex-Im Bank“) ve Spojených státech amerických pro nefinanční instituce u vývozu do zemí OECD.

                     (440)

                     Vratky pojistného z vývozního pojištění poskytnuté během období šetření byly považovány za grant. Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici žádné důkazy o dodatečných nákladech společností, které by vyžadovaly úpravu, byla výhoda vypočtena jako celá částka vráceného pojistného obdržená v období šetření.

                     (441)

                     Míra subvence předběžně zjištěná pro tento program během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

                                 Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 0,18 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,06 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 0,17 %

               3.9.   Dodávání zboží vládou za cenu nižší než přiměřenou

         3.9.1.   Poskytování zboží za cenu nižší než přiměřenou: všeobecná poznámka

                     (442)

                     Jak je uvedeno v oddíle 3.2 výše, Komise informovala čínskou vládu, že vzhledem k absenci odpovědí na dotazník od producentů přírodního kaučuku a syntetického kaučuku může být nucena založit svá zjištění na dostupných údajích v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o informace týkající se dodavatelů výše uvedených surovin. Komise zkoumala, zda společnosti zařazené do vzorku získávaly suroviny pro výrobu pneumatik za subvencované ceny od vlády.

               3.9.2.   Dodávky sazí a nylonového kordu za cenu nižší než přiměřenou

                     (443)

                     Všechny společnosti zařazené do vzorku nakupovaly saze a nylonový kord na domácím trhu buď od společností ve spojení, nebo od společností, které nejsou ve spojení, ale malá množství sazí a nylonového kordu rovněž dovážely.

                     (444)

                     Během šetření Komise zjistila známky toho, že stát uplatňoval určitý vliv na domácí trh se sazemi a nylonovým kordem. Zaprvé podle informací poskytnutých čínskou vládou na podniky ve vlastnictví státu připadalo 26,44 %, resp. 8,46 % domácí produkce sazí a nylonového kordu.

                     (445)

                     Zadruhé celkový legislativní rámec naznačuje, že saze a nylonový kord jsou součástí podporovaných odvětví, pro která existují podpůrná opatření. Například, jak bylo zmíněno ve 121. bodě odůvodnění výše, 13. pětiletý petrochemický plán, který zahrnuje saze, uvádí vazbu na různá opatření v oblasti fiskální a finanční podpory.

                     (446)

                     Kromě toho strategie odvětví pneumatik mimo jiné podporuje vývoj „vysoce-modulární nízkoabsorpční polyesterové kordové tkaniny a vysoce odolné nylonové kordové tkaniny“ a „vývoj ekologických kaučukových přídatných látek a jiných surovin, jako jsou speciální saze a bílé saze“ (77).

                     (447)

                     Kromě toho se v pokynech k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií (78) uvádí jako priorita rozvoj výrobních technologií a klíčových surovin pro radiální pneumatiky, včetně sazí a vláknového konstrukčního materiálu.

                     (448)

                     Ačkoli tak šetření zjistilo, že dodávky sazí a nylonového kordu na domácím trhu jsou do určité míry ovlivněny státem z důvodů vysvětlených v 444. až 447. bodě odůvodnění výše, Komise dospěla k závěru, že není schopna nalézt dostatečné důkazy o subvencování nákupů sazí a nylonového kordu vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku během období šetření.

               3.9.3.   Dodávky přírodního kaučuku za cenu nižší než přiměřenou

                     (449)

                     Všechny společnosti zařazené do vzorku dovážely přírodní kaučuk ve významných objemech. Nákupy přírodního kaučuku na domácím trhu byly zanedbatelné, s výjimkou jedné společnosti zařazené do vzorku, která nakupovala významná množství přírodního kaučuku na domácím trhu prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení. Na základě ověřených informací o jednotlivých transakcích od všech společností zařazených do vzorku Komise zjistila, že kupní ceny domácího přírodního kaučuku byly v průměru vyšší než kupní ceny za dovážený přírodní kaučuk.

                     (450)

                     Komise proto dospěla k závěru, že neexistují žádné důvody ke zjištění jakýchkoli napadnutelných subvencí na nákup přírodního kaučuku za cenu nižší než přiměřenou.

               3.9.4.   Dodávky syntetického kaučuku za cenu nižší než přiměřenou

                     (451)

                     Všechny společnosti zařazené do vzorku nakupovaly syntetický kaučuk na domácím trhu buď od společností ve spojení, nebo od společností, které nejsou ve spojení, ale určité množství syntetického kaučuku rovněž dovážely. Na základě ověřených informací o jednotlivých transakcích od všech společností zařazených do vzorku Komise stanovila, že kupní ceny syntetického kaučuku na domácím trhu byly v průměru nižší než ceny dováženého syntetického kaučuku a že ceny syntetického kaučuku poskytovaného státem vlastněnými podniky byly v průměru nižší než cena syntetického kaučuku poskytovaného soukromými společnostmi.

                     (452)

                     Během šetření zjistila Komise náznaky toho, že stát na domácí trh se syntetickým kaučukem uplatňoval určitý vliv. Zaprvé, podle informací získaných od čínské vlády tvoří státem vlastněné podniky 31,43 % domácí produkce syntetického kaučuku.

                     (453)

                     Zadruhé, z celkového legislativního rámce vyplývá, že syntetický kaučuk je součástí podporovaného odvětví, pro které existují podpůrná opatření. Například, jak bylo zmíněno v 121. bodě odůvodnění výše, 13. pětiletý petrochemický plán, který specificky zmiňuje syntetický kaučuk, uvádí vazbu na různá opatření v oblasti fiskální a finanční podpory.

                     (454)

                     Kromě toho článek 17 strategie odvětví pneumatik podporuje mimo jiné „vývoj isoprenového kaučuku a halogenovaného butylkaučuku“ s cílem „posílit obchodní značky syntetického kaučuku, jako je butadienový kaučuk a styren-butadienový kaučuk, a dále tak zvyšovat poměr využití syntetického kaučuku a rozvoj a výrobní kapacity.“

                     (455)

                     Kromě toho se v pokynech k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií uvádí jako priorita rozvoj výrobních technologií a klíčových surovin pro radiální pneumatiky, včetně syntetického kaučuku.

                     (456)

                     Dále zahrnuje katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci, který provádí rozhodnutí č. 40, „velkoobjemový syntetický kaučuk, vyspělé technologie pro kaučuk a elastomer a produkci nových výrobků.“

                     (457)

                     Na základě ověřených informací o jednotlivých transakcích od všech společností zařazených do vzorku Komise zjistila, že celkově byly kupní ceny syntetického kaučuku na domácím trhu v průměru nižší než kupní ceny dováženého syntetického kaučuku a že ceny syntetického kaučuku, který dodaly podniky ve vlastnictví státu, byly v průměru nižší než ceny syntetického kaučuku dodávaného soukromými společnostmi. Komise však také zaznamenala existenci několika různých druhů kaučuku, jako je styren-butadienový kaučuk, butadienový kaučuk, isoprenový kaučuk, halogenovaný butylkaučuk, chloroprenový kaučuk atd. Tyto různé druhy syntetického kaučuku se všechny používají při výrobním procesu pneumatik, avšak mají různé chemické vlastnosti, použití i ceny a jsou vyráběny různými podniky.

                     (458)

                     Tyto rozdíly jsou takové, že se Komise rozhodla rozčlenit svou analýzu trhu podle těchto jednotlivých druhů. Po dalším ověření Komise konstatovala, že ačkoli na souhrnné úrovni byly zjištěny cenové rozdíly, nevznikla u domácích nákupů nejčastěji používaných druhů syntetického kaučuku, jako je styren-butadienový a butadienový kaučuk, žádná výhoda a že společnosti zařazené do vzorku zajistily významné množství méně často používaných druhů kaučuku dovozem.

                     (459)

                     Ačkoli tak šetření zjistilo, že dodávky syntetického kaučuku na domácím trhu jsou do určité míry ovlivněny státem z důvodů vysvětlených v 452. až 456. bodě odůvodnění výše, Komise dospěla k závěru, že není schopna určit žádné výhody týkající se nákupů syntetického kaučuku za cenu nižší než přiměřenou.

               3.9.5.   Dodávky elektřiny za cenu nižší než přiměřenou

                     (460)

                     Všechny společnosti zařazené do vzorku buď vyráběly elektřinu samy, nebo ji nakupovaly. Nákupní ceny elektřiny ze sítě se řídily cenovými limity úředně stanovenými na úrovni provincií pro velké průmyslové zákazníky. Jak bylo zjištěno v předchozích šetřeních (79), tyto limity neposkytly těmto velkým průmyslovým zákazníkům zvláštní výhodu.

                     (461)

                     Komise však zjistila, že dvě ze společností zařazených do vzorku platily nižší náklady na elektřinu nebo jim byla část těchto nákladů vrácena v podobě grantů. Pro účely výpočtu byly tato granty zařazeny do číselných údajů vypočtených v oddíle 3.12.3 „Granty ad hoc“ níže.

               a)
               Právní základ

                     —

                     několik stanovisek ústředního výboru Komunistické strany Číny a státní rady pro další prohloubení reformy energetické soustavy (Zhong Fa [2015] č. 9);

                     —

                     prozatímní opatření k pilotnímu projektu přímých dodávek energie pro hlavní odběratele elektřiny a elektrárny v provincii Ťiang-su, která vydala komise pro hospodářství a informační technologie provincie Ťiang-su, 13. května 2014;

                     —

                     výzva k podávání nabídek v internetové aukci elektřiny v provincii Ťiang-su na období březen až duben 2017;

                     —

                     oznámení o zahájení pilotního programu přímého obchodování s elektřinou v provincii Čchung-čching, Yu Fu Office [2016] č. 167.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (462)

                     Komise zjistila, že někteří klíčoví velcí průmysloví odběratelé elektřiny smí uzavírat přímé kupní smlouvy s elektrárnami, místo toho, aby nakupovali elektřinu ze sítě. Tři ze čtyř skupin společností zařazených do vzorku měly během období šetření takové smlouvy o přímém nákupu elektřiny, zatímco čtvrtá si zajišťovala elektřinu z vlastní elektrárny, která s ní byla ve spojení. Ve všech šetřených dohodách byly ceny získané prostřednictvím takových smluv nižší než pevné ceny stanovené pro velké průmyslové odběratele na úrovni provincie.

                     (463)

                     Možnost uzavírat takové přímé smlouvy není v současné době otevřena všem velkým průmyslovým spotřebitelům. Na celostátní úrovni právní předpisy například specifikují, že „přímých transakcí by se neměly účastnit podniky, které nedodržují národní průmyslovou politiku a jejichž výrobky a procesy jsou eliminovány“ (80).

                     (464)

                     V praxi provádějí přímé obchody s elektřinou provincie. Společnosti musí podat k provinčním orgánům žádost o souhlas s účastí v pilotním programu přímých nákupů elektřiny a musí splnit určitá kritéria. Například v provincii Ťiang-su se smlouvy o přímých dodávkách elektřiny uzavírají prostřednictvím centralizované internetové platformy k podávání nabídek. Avšak účastnit se procesu podávání nabídek smí pouze společnosti, které jsou „v souladu s národními pokyny politiky v oblasti průmyslu, jako je například katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“. Obdobně v provincii Čchung-čching „podniky, které nejsou v souladu s průmyslovými politikami státu, jakož i výrobky a procesy, které patří k omezeným nebo eliminovaným druhům činnosti, se nesmí účastnit přímých transakcí“ (81).

                     (465)

                     Kromě toho neexistuje žádný skutečný od trhu odvozený postup vyjednávání nebo předkládání nabídek, neboť množství nakupovaná v rámci přímých smluv nevycházejí z reálné nabídky a poptávky. Výrobci elektřiny a odběratelé elektřiny totiž nemohou volně prodávat ani nakupovat veškerou svou elektřinu přímo. Jsou omezeni množstevními kvótami, které jim přiděluje místní samospráva. Například v provincii Ning-sia místní samospráva omezila činnost platformy pro obchodování s elektřinou tím, že přidělila tutéž kvótu Mwh naprosto všem společnostem, bez ohledu na reálná množství, na která odběratelé podávali nabídky a která byly elektrárny schopny dodat.

                     (466)

                     Po poskytnutí konečných informací skupina Giti tvrdila, že v provincii Ning-sia se množstevní kvóty ve skutečnosti mezi jednotlivými společnostmi výrazně liší a nejsou přidělovány rovnoměrně. Komise uznala, že kvóty nejsou přidělovány rovnoměrně. To však nic nemění na závěru, že výrobci elektřiny a odběratelé elektřiny nemohou volně prodávat ani nakupovat veškerou svou elektřinu přímo. Navzdory rozdílným kvótám přiděleným jednotlivým společnostem a různým obdobím přidělení byly pro všechny odběratele v této provincii ve skutečnosti stanoveny pouze dvě ceny, přičemž jejichž rozdíl činí méně než 1 %. Z toho vyplývá, že ceny nejsou mezi kupujícím a prodávajícím stanoveny svobodně. Kromě toho si skupina Giti nemohla, jak sama uznává, zakoupit v průběhu období šetření veškerou potřebnou elektřinu prostřednictvím nabídkového řízení a musela zaplatit vyšší sazby za elektřinu stanovené místní vládou mimo nabídkové řízení. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (467)

                     Kromě toho smlouvy, které Komise přezkoumala, stanovily, že pokud se odběratel nebo elektrárna odchýlí od přidělených kvót o více než 5 %, bude třeba uhradit pokutu, a že dodatečné příjmy z pokuty budou přiznány státní rozvodné společnosti.

                     (468)

                     Navíc jakkoli se předpokládá, že ceny budou sjednávány přímo mezi výrobci elektřiny a odběratelem elektřiny, konečnou smlouvu podepisuje i státní rozvodná společnost a státní rozvodná společnost ve skutečnosti stále vystavuje faktury společnostem. A dále všechny podepsané smlouvy o přímých nákupech musí být předloženy místní samosprávě pro účely evidence.

                     (469)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě této snížené sazby za elektřinu se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou (tj. provozovatelem rozvodné sítě), čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná úspoře z ceny elektřiny, neboť elektřina byla dodána za sazby nižší než je běžná cena v rozvodné síti, kterou platí ostatní velcí průmysloví odběratelé. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které vyhovují určitým cílům průmyslové politiky, které určuje stát, a jejichž výrobky nebo procesy nejsou eliminovány jako nezpůsobilé.

                     (470)

                     Komise konstatovala, že čínská vláda v současné době uvedený program rozšiřuje a nedávno vydala další právní předpisy, aby zvýšila počet přímých transakcí na trhu s elektřinou (82). Tyto právní předpisy však nebyly během období šetření použitelné a dosud nejsou provedeny. Kromě toho bude muset Komise přesně prošetřit, jak přesně budou nová pravidla fungovat v praxi, než bude moci dospět k závěru, že mezi příjemci již dále není rozlišováno. Komise tudíž konstatovala, že během období šetření existoval subvenční režim a že subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení. Navíc bude tento režim poskytovat výhody i po období šetření ve smyslu čl. 15 odst. 1 základního nařízení.

               c)
               Výpočet výše subvence

                     (471)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou cenou elektřiny splatnou podle běžné sazby v rozvodné síti a celkovou cenou elektřiny splatnou při snížené sazbě.

                     (472)

                     Skupina Hankook a skupina Giti tvrdily, že Komise učinila při výpočtu výše jejich subvence administrativní chybu. Komise tyto připomínky akceptovala a příslušné výpočty odpovídajícím způsobem revidovala.

                     (473)

                     Míra subvence předběžně zjištěná pro tento režim během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

                                 Dodávky elektřiny za cenu nižší než přiměřenou

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 0,04 %

                                 Skupina Giti

                                 0,31 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,23 %

               3.9.6.   Práva k užívání pozemků

         a)
               Úvod

                     (474)

                     Veškeré pozemky v ČLR jsou buď vlastněny státem, nebo jsou v kolektivním vlastnictví (tvořeném buď vesnicemi, nebo městy) před tím, než může být právní nebo nestranný titul pozemků patentován nebo udělen vlastníkům ze strany podniků nebo jednotlivců. Veškeré pozemky v městských oblastech jsou ve vlastnictví státu a veškeré pozemky ve venkovských oblastech jsou ve vlastnictví místních obcí nebo měst.

                     (475)

                     Podle ústavního zákona ČLR a zákona o půdě si však společnosti a jednotlivci mohou koupit „práva k užívání pozemků“. U průmyslových pozemků činí obvyklá doba trvání smlouvy o pronájmu 50 let s možností prodloužení o dalších 50 let.

                     (476)

                     Podle čínské vlády může od 31. srpna 2006 podle článku 5 oznámení Státní rady týkající se posílení regulace pozemků (GF [2006] č. 31) udělit nárok na průmyslové pozemky pouze stát průmyslovým podnikům, a to prostřednictvím výzvy k podávání nabídek nebo podobným postupem veřejných nabídek, v jehož rámci nesmí být konečná cena za smlouvu nižší než minimální cena nabídky. Čínská vláda se domnívá, že v ČLR existuje volný trh s pozemky a že cena, kterou platí průmyslový podnik za nájemní právo vztahující se k pozemku, odráží tržní cenu.

               b)
               Právní základ

                     (477)

                     Ustanovení týkající se práva k užívání pozemků v Číně je součástí zákona o správě půdy Čínské lidové republiky. Kromě toho jsou součástí právního základu tyto dokumenty:

                                 —

                                 zákon Čínské lidové republiky o správě městských nemovitostí (vyhláška č. 18 prezidenta Čínské lidové republiky),

                                 —

                                 prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o postoupení a převodu práva k užívání pozemků ve vlastnictví státu v městských oblastech,

                                 —

                                 nařízení o provádění zákona o správě půdy Čínské lidové republiky (vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2014] No. 653);

                                 —

                                 ustanovení o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů,

                                 —

                                 oznámení Státní rady týkající se posílení regulace pozemků (GF [2006] č. 31).

               c)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (478)

                     Podle článku 10 „ustanovení o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů“ stanoví místní orgány ceny pozemků podle systému hodnocení městských pozemků, který se aktualizuje pouze každé tři roky, a podle vládní průmyslové politiky.

                     (479)

                     V předchozích šetřeních dospěla Komise k závěru, že ceny placené za práva k užívání pozemků v ČLR nepředstavují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu, jelikož bylo zjištěno, že systém dražeb je nejasný, netransparentní a nefunguje v praxi a že ceny stanoví libovolně úřady. Jak bylo uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku.

                     (480)

                     Současné šetření neukázalo v tomto ohledu žádné výrazné změny. Komise například zjistila, že s výjimkou jednoho pozemku skupiny Hankook, žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku neprošel nabídkovým řízením ani podobným postupem veřejných nabídek pro jakékoli ze svých práv k užívání pozemků, a to ani v případě práv k užívání pozemků získaných v nedávné době. Práva k užívání pozemků v držení společností zařazených do vzorku byla přidělena místními orgány za dohodnuté ceny.

                     (481)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu uvedla společnost Pirelli Tyre Co. Ltd., že žádná práva k užívání pozemků za ceny nižší než tržní nezískala, jelikož si údajně pronajímá své pozemky od čínských soukromých vlastníků pozemků na základě standardních tržních praktik. Komise souhlasí s tvrzením, že si společnost Pirelli Tyre Co. Ltd. pronajímá část svých pozemků. Jelikož však soukromý čínský vlastník pozemků, na něhož se Pirelli Tyre Co. Ltd. odvolala, byl ve skutečnosti společností ve spojení s právy k užívání pozemků, Komise k této ceně pronájmu mezi společnostmi nepřihlédla a zohlednila skutečnou kupní smlouvu a cenu práv k užívání pozemků, kterou zaplatila společnost ve spojení. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (482)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost Pirelli zopakovala své argumenty a tvrdila, že společnost ve spojení, která je držitelem práv k užívání pozemků, pozemky získala prostřednictvím soutěžního nabídkového řízení. Pro tvrzení, že uvedená společnost získala tyto pozemky prostřednictvím nabídkového řízení, však nebyly jak před poskytnutím konečných informací, ani po něm, předloženy žádné důkazy. Komise tudíž trvá na svém stanovisku.

                     (483)

                     Komise zjistila, že zde kromě systému pro sledování městských pozemků také existuje systém pro sledování pohybu cen pozemků. V přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se solárních panelů pocházejících z Čínské lidové republiky (83) Komise dospěla k závěru, že tyto ceny jsou vyšší než minimální referenční ceny stanovené v rámci hodnotícího systému městských pozemků a používané orgány místní správy, protože druhé zmíněné ceny jsou aktualizovány pouze jednou za tři roky, zatímco ceny v rámci systému pro sledování pohybu cen jsou aktualizovány čtvrtletně. Nebylo však nijak uvedeno, že by byla cena pozemků založena na cenách, jejichž pohyb je sledován. Čínská vláda ve skutečnosti během šetření ve věci solárních panelů potvrdila, že systém pro sledování pohybu cen městských pozemků sleduje výkyvy cen pozemků v některých oblastech (tj. ve 105 městech) v ČLR a že je nastaven tak, aby posuzoval vývoj cen pozemků. Výchozí ceny v aukcích a nabídkových řízeních se zakládaly na referenčních cenách stanovených v rámci hodnotícího systému pozemků. Kromě toho v tomto případě skupin společností zařazených do vzorku obdržely pozemky prostřednictvím přidělení. Proto skutečnost, že tento systém existuje, není relevantní, jelikož se nevztahuje na společnosti zařazené do vzorku.

                     (484)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu a rovněž ve fázi poskytnutí konečných informací čínská vláda i společnosti zařazené do vzorku zpochybnily použití zahraniční referenční ceny a místo toho navrhly použití domácí referenční ceny. Čínská vláda i skupina Hankook zdůraznily, že Komise měla pro práva k užívání pozemků v rámci systému pro sledování pohybu cen pozemků použít čínskou cenu, a to vzhledem ke skutečnosti, že právo k užívání pozemků jedné z čínských dceřiných společností skupiny Hankook bylo získáno na základě nabídkového řízení. Komise však již ve svém posouzení žádosti o zacházení jako v tržním hospodářství v paralelním antidumpingovém šetření uvedla, že o tomto nabídkovém řízení má pochybnosti. Skupina Hankook byla totiž jediným uchazečem o pozemky a zaplacená cena odpovídala počáteční ceně nabídkového řízení. Vzhledem k nedostatku dalších podrobných informací týkajících se samotného procesu aukce a vzhledem k tomu, že během stejného období byla obdobná parcela prodána za vyšší cenu, nebylo jisté, zda původní cena byla stanovena nezávisle a odpovídala tržní hodnotě práva k užívání pozemků v roce 2011. Kromě toho byla následně původní cena tohoto pozemku z roku 2011 dále snížena o značnou náhradu. Toto tvrzení bylo proto odmítnuto.

                     (485)

                     Komise rovněž zjistila, že společnosti ve skupině Giti a skupině Hankook obdržely od místních orgánů zpětné platby jako náhradu za ceny, které zaplatily za práva k užívání pozemků. Kromě toho nebylo za některá práva k užívání pozemků, které získala skupina Xingyuan, ještě zaplaceno, a za některá práva k užívání pozemků, které získala skupina China National Tire, se mělo zaplatit teprve několik let poté, co se pozemek začal využívat.

                     (486)

                     Výše uvedené důkazy jsou v rozporu s tvrzením čínské vlády, že ceny placené za práva k užívání pozemků v ČLR představují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu.

                     (487)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost Pirelli tvrdila, že Komise nepředložila žádné nové důkazy prokazující, že čínská vláda skutečně poskytla práva k užívání pozemků výrobcům pneumatik za cenu nižší než přiměřenou. Komise s tímto tvrzením nesouhlasila. Jak vyplývá ze 475. bodu odůvodnění výše, Komise u každého vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku prošetřila, zda došlo k soutěžnímu nabídkovému řízení, avšak dospěla k závěru, že tomu tak nebylo, což potvrdilo zjištění z předchozích šetření.

               d)
               Závěr

                     (488)

                     Závěry tohoto šetření ukazují, že situace týkající se poskytování a nabývání pozemků v ČLR je netransparentní a že ceny svévolně stanovují příslušné orgány.

                     (489)

                     Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou by se proto mělo považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě dodání zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno v 478. až 486. bodě odůvodnění výše, fungující trh s pozemky v ČLR neexistuje; jak ukázalo použití vnější referenční hodnoty (viz 494. až 504. bod odůvodnění výše), je částka, kterou výrobci zařazení do vzorku za práva k užívání pozemků zaplatili, výrazně pod úrovní běžné tržní ceny.

                     (490)

                     V souvislosti s preferenčním přístupem k průmyslovým pozemkům pro společnosti, které patří do určitých odvětví, Komise konstatovala, že cena stanovená místními orgány musí zohledňovat průmyslovou politiku vlády, jak je uvedeno ve 479. bodě odůvodnění. V rámci této průmyslové politiky je odvětví pneumatik považováno za jeden z pilířů čínského průmyslu a je uváděno jako podporované odvětví (84). Kromě toho rozhodnutí Státní rady č. 40 ukládá veřejným orgánům povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup. Z toho vyplývá, že subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, jelikož preferenční poskytování pozemků je omezeno na společnosti, které patří do určitých odvětví, v tomto případě do odvětví pneumatik, a vládní postupy v této oblasti jsou nejasné a netransparentní.

                     (491)

                     Skupina Giti uvedla, že specifičnost subvence na práva k užívání pozemků souvisela se zařazením daného odvětví do kategorie podporovaných odvětví v plánech čínské vlády a že neexistují žádné důkazy o tom, že společnosti působící v odvětví pneumatik patřily v době dohody na cenách za práva k užívání pozemků do podporovaného odvětví. Toto tvrzení se zamítá, jelikož pneumatiky a/nebo petrochemický průmysl byly označeny jako podporované odvětví již v 8. a 9. pětiletém plánu, což petrochemický průmysl činí jedním z nejdůležitějších v zemi, přičemž uvedené plány zmiňují proaktivní vývoj čistých chemických výrobků a podporu klíčových chemických projektů, a dále byly uvedeny v „Katalogu hlavních odvětví, výrobků a technologií v současnosti podporovaných státem (ve znění z roku 2000)“, který obsahuje výrobu vysoce kvalitních radiálních pneumatik. Uvedené dokumenty odpovídají době, kdy byla společnostem zařazeným do vzorku udělena první práva k užívání pozemků.

                     (492)

                     Skupina Giti rovněž uvedla, že Komise nepředložila žádné důkazy o tom, že společnosti v předcházejících odvětvích produkující vstupy, jako jsou ocelový nebo nylonový kord, pro vyvážející výrobce patří k podporovanému odvětví. Nicméně Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci uvádí výrobu, vývoj a používání speciálních podpůrných materiálů pro radiální pneumatiky s vysokou funkčností coby „podporované“. Kromě toho strategie odvětví pneumatik podporuje „vývoj a využívání ocelového kordu s novou strukturou, vysokomodulové a málosrážlivé polyesterové kordové textilie, vysokopevnostní nylonové kordové textilie a dalších druhů materiálů kostry pneumatiky“. Toto tvrzení bylo tedy odmítnuto.

                     (493)

                     Tato subvence je proto považována za napadnutelnou.

               e)
               Výpočet výše subvence

                     (494)

                     Stejně jako v předchozích šetřeních (85) a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení byly jako vnější referenční hodnota použity ceny pozemků ze samostatného celního území Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Tchaj-wan“) (86). Výhoda pro příjemce se vypočte s ohledem na rozdíl mezi částkou, kterou ve skutečnosti zaplatí každý vyvážející výrobce zařazený do vzorku (tj. zaplacená skutečná cena uvedená ve smlouvě a v příslušných případech cena uvedená ve smlouvě snížená o částku zpětných vládních plateb či grantů) za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně zaplacena na základě referenční hodnoty Tchaj-wanu.

                     (495)

                     Komise považuje Tchaj-wan za vhodnou vnější referenční hodnotu z těchto důvodů:

                                 —

                                 srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury na Tchaj-wanu a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku,

                                 —

                                 fyzická blízkost ČLR a Tchaj-wanu,

                                 —

                                 vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Tchaj-wanu a v mnoha provinciích v ČLR,

                                 —

                                 silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Tchaj-wanem a ČLR,

                                 —

                                 vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Tchaj-wanu,

                                 —

                                 podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantní referenční hodnoty na Tchaj-wanu a v ČLR a

                                 —

                                 společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Tchaj-wanu a ČLR.

                     (496)

                     V návaznosti na metodiku použitou v předchozích šetřeních použila Komise průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu, jež byla upravena o inflaci a vývoj HDP ode dne, kdy byla uzavřena daná smlouva o přidělení práv k užívání pozemků. Údaje o cenách pozemků pro průmyslové využití uvedené v informačním dokumentu byly získány z internetových stránek odboru průmyslu tchajwanského ministerstva obchodu. Inflace a vývoj HDP pro Tchaj-wan byly vypočteny na základě míry inflace a vývoje HDP na obyvatele při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil Mezinárodní měnový fond pro rok 2015.

                     (497)

                     Po poskytnutí konečných informací společnost Pirelli tvrdila, že použití vnější referenční hodnoty nebylo v souladu se zjištěními zprávy Odvolacího orgánu WTO ve věci US — Softwood Lumber IV (87), jelikož tato referenční hodnota nevedla k nezbytným úpravám, které by odrážely podmínky převládající na čínském finančním trhu. Komise ovšem konstatovala, že tchajwanská referenční hodnota se považuje za vhodnou, neboť je z různých důvodů blízko čínskému trhu, jak je uvedeno ve 488. bodě odůvodnění výše. Kromě toho byly ceny tchajwanských pozemků upraveny s ohledem na minulost, aby zohledňovaly vývoj HDP a inflace v průběhu času.

                     (498)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu poukázala skupina Hankook na skutečnost, že k údajům získaným z informačních internetových stránek o dodávkách a službách pro průmyslové pozemky provozovaných odborem pro průmyslový rozvoj ministerstva hospodářství na Tchaj-wanu, které Komise použila, již nebyl možný přístup a že stránky nyní jen obsahují nabídky průmyslových pozemků namísto samotných cen transakcí.

                     (499)

                     Komise uznala, že údaje, které byly použity jako základ pro informační dokument, již nejsou veřejně přístupné. Komise následně zjistila, že ministerstvo vnitra Tchaj-wanu vyvinulo novou databázi shromažďující záznamy o faktickém prodeji průmyslových pozemků počínaje rokem 2013, která je k dispozici na této internetové stránce: http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action. Komise uvedenou stránku považuje za spolehlivý zdroj údajů přístupný všem zúčastněným stranám. Databáze kromě toho obsahuje skutečné ceny transakcí, a nikoli nabídky průmyslových pozemků. Komise proto argumenty skupiny Hankook akceptovala a referenční hodnotu pro výpočet výhody týkající se práv k užívání pozemků u všech společností zařazených do vzorku náležitě změnila.

                     (500)

                     V důsledku toho Komise pro období od roku 2013 použila skutečné ceny poskytnuté tchajwanským ministerstvem vnitra. Pokud jde o práva k užívání pozemků nabytá před tímto datem, byly historické ceny stejně jako v předchozích šetřeních vypočteny na základě vývoje HDP a inflace na Tchaj-wanu.

                     (501)

                     Po poskytnutí konečných informací kritizovala skupina Giti, skupina Hankook a čínská vláda skutečnost, že ceny práv k užívání pozemků na základě nového souboru údajů byly mnohem vyšší než ceny použité v předchozích šetřeních, což vyvolalo pochybnosti o spolehlivosti nové referenční hodnoty. Skupina Hankook kromě toho tvrdila, že při stahování údajů z tchajwanské databáze došlo k chybám, a předložila alternativní výpočet založený na stejné databázi. Komise uznala, že při agregaci jednotlivých cen pozemků došlo k administrativní chybě, a průměrné ceny pozemků příslušným způsobem opravila. Komise nicméně nesouhlasila s výběrovými kritérii, která skupina Hankook použila pro sestavování údajů. Zaprvé, uvedená skupina zvolila minimálně u některých transakcí transakce z nesprávného období, tj. z roku 2012. Zadruhé, skupina použila ceny ze všech 22 okresů na Tchaj-wanu, včetně některých venkovských oblastí s omezenou nebo žádnou průmyslovou činností. Komise naproti tomu svůj výběr založila na šesti okresech, kde sídlí většina tchajwanských průmyslových parků. Jelikož všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku sídlí v Číně v průmyslových zónách, je třeba založit vhodnou referenční hodnotu na transakcích, k nimž rovněž dochází v průmyslových zónách. Tato část tvrzení skupiny Hankook byla proto zamítnuta.

                     (502)

                     Skupina Hankook ve svých připomínkách uvedla, že tchajwanské ceny vypočítané za minulost by měly zohledňovat vývoj HDP v Číně místo vývoje HDP na Tchaj-wanu, aby se zohlednilo vyšší tempo rozvoje v Číně v posledních 30 letech. V případě skupiny Hankook by opravené tchajwanské ceny měly zohlednit úroveň hospodářského rozvoje ve městě Čchung-čching od roku 2010 a v provincii Ťiang-su, ve městě Chuaj-an, od roku 1996.

                     (503)

                     Komise uznává, že Čína v minulosti zaznamenala rychlejší tempo rozvoje než Tchaj-wan. Použití faktoru HDP, který tento rozdíl zohledňuje, je pro získání správné referenční hodnoty v zásadě vhodné. Ovšem podle skóre ukazatele statistické kapacity Světové banky dosáhla kvalita statistických údajů v Číně míru spolehlivosti, která je podobná ostatním zemím s vyššími středními příjmy, až po roce 2012. To odpovídá konci období, za které bylo třeba údaje vypočítat (88). Z toho důvodu nemohla Komise v tomto případě k vypočtení historických cen za práva k užívání pozemků použít statistické údaje týkající se čínského HDP.

                     (504)

                     Po poskytnutí konečných informací skupina Giti tvrdila, že skóre ukazatele statistické kapacity Světové banky používá celý seznam ukazatelů, z nichž mnohé nemají nic společného s makroekonomickými ukazateli. Komise souhlasila s tím, že ukazatel statistické kapacity Světové banky vychází z koše ukazatelů, které zahrnují jak makroekonomické, tak jiné ukazatele. Jeho cílem je zohlednit schopnost země shromažďovat, analyzovat a šířit vysoce kvalitní údaje o své populaci a ekonomice, na základě metodiky, zdrojů údajů, periodicity a včasnosti používaných danou zemí k vypracování ekonomické statistiky a statistiky obyvatelstva. Avšak skutečnost, že toto skóre se hodnocení nezaměřuje výhradně na statistiku HDP, ale má širší záběr, nevyvrací její výsledky. Komise proto trvala na tom, že údaje týkající se čínského HDP nemohly být použity pro dřívější ceny práv k užívání pozemků.

                     (505)

                     V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence rozpočítána na období šetření, přičemž byla použita běžná doba trvání práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití, tj. 50 let. Tato částka byla následně přičtena k celkovému obratu každé společnosti za období šetření, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

                     (506)

                     Skupina Giti tvrdila, že Komise by pro výpočet jakékoli výhody týkající se práv k užívání pozemků měla místo data transakce vzít datum ocenění práv k užívání pozemků. Komise toto tvrzení odmítla, jelikož datum transakce je rovnocenné události s měnovým dopadem na finanční situaci společnosti.

                     (507)

                     Skupina Giti navíc Komisi vyzvala, aby do výpočtu výhody zahrnula dodatečné náklady na zpřístupnění pozemku pro průmyslové využití a rovněž takzvané poplatky za údržbu pozemku a jeho získání. Komise tyto připomínky odmítla ze dvou níže uvedených důvodů:

                                 —

                                 uvedené společnosti získaly práva k užívání pozemků za smluvní cenu, v níž nebyl učiněn žádný odkaz na jiné dodatečné výdaje. V důsledku toho Komise usoudila, že je třeba vzít v úvahu pouze smluvní hodnotu;

                                 —

                                 samotná referenční hodnota nezahrnuje žádné dodatečné výdaje ani poplatky.

                     (508)

                     Kromě toho byly u společností China National Tire, Giti a Hankook akceptovány některé drobné připomínky týkající se jednotlivých společností ohledně administrativních chyb a výpočtu výhod, které nesouvisely s obdobím šetření.

                     (509)

                     Výše subvence zjištěná pro tuto subvenci během období šetření činí u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku:

                                 Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 1,80 %

                                 Skupina Giti

                                 1,75 %

                                 Skupina Hankook

                                 1,11 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 1,06 %

               3.10.   Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

         3.10.1.   Úlevy na dani z příjmů podniků pro podniky zabývající se vyspělými a novými technologiemi

                     (510)

                     Podle zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“) mají podniky zabývající se vyspělými a novými technologiemi, kterým stát potřebuje poskytovat klíčovou podporu, nárok na nižší daň z příjmů ve výši 15 %, místo standardní sazby daně ve výši 25 %.

               a)
               Právní základ

                     (511)

                     Právním základem tohoto programu je článek 28 zákona o dani z příjmů podniků a článek 93 prováděcích pravidel k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků spolu s:

                                 —

                                 oběžníkem ministerstva pro vědu a technologie, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi a vydávání „správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se vyspělými technologiemi“, G.K.F.H. [2016] č. 32,

                                 —

                                 oznámením ministerstva pro vědu a technologie, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi, tisku a vydávání pokynů pro uznávání vedení podniků zabývajících se novými a vyspělými technologiemi“, G.K.F.H. [2016] č. 195 a

                                 —

                                 pokyny k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií (2011), vydanými NDRC, ministerstvem pro vědu a technologie, ministerstvem obchodu a národním úřadem pro duševní vlastnictví.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (512)

                     Společnosti, které mohou využívat odpočtu daně, tvoří součást určitých prioritních oblastí vyspělých a nových technologií podporovaných státem, jakož i stávajících priorit v oblasti vyspělých technologií podporovaných státem, jak jsou uvedeny v pokynech k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií. Tyto pokyny jasně zmiňují výrobní technologie a klíčové suroviny pro radiální pneumatiky jako prioritní oblast.

                     (513)

                     Kromě toho, aby měly podniky na tento odpočet nárok, musí splňovat tato kritéria:

                                 —

                                 udržovat určitý poměr nákladů na výzkum a vývoj vůči příjmům z prodeje,

                                 —

                                 udržovat v celkovém příjmu podniku určitý podíl příjmů z vyspělé technologie/produktů/služeb a

                                 —

                                 zachovat v celkovém počtu zaměstnanců podniku určitý podíl technického personálu.

                     (514)

                     Společnosti, které toto opatření využívají, musí předkládat přiznání k dani z příjmu a příslušné přílohy. Skutečná výše výhody je zahrnuta v daňovém přiznání.

                     (515)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které působí pouze v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, jako jsou některé klíčové technologie v odvětví pneumatik.

               c)
               Výpočet výše subvence

                     (516)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně podle nižší sazby.

                     (517)

                     Výše subvence zjištěná pro tento zvláštní režim činila 0,12 % u skupiny China National Tire a 0,01 % u skupiny Giti.

               3.10.2.   Odpočet daně z příjmů podniků u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti

                     (518)

                     Odpočet daně u výzkumných a vývojových činností poskytuje podnikům nárok na preferenční daňové zacházení v souvislosti s jejich výzkumnými a vývojovými činnostmi v určitých prioritních oblastech špičkových technologií určených státem, pokud jsou splněny určité prahové hodnoty pro výdaje na výzkum a vývoj.

                     (519)

                     Konkrétně to znamená, že výdaje na výzkum a vývoj vzniklé v souvislosti s vývojem nových technologií, nových výrobků a nových dovedností, které netvoří nehmotná aktiva a jsou zaúčtovány do zisků a ztrát ve stávajícím období, podléhají dodatečnému 50 % odpočtu po odpočtu v plném rozsahu v souvislosti s konkrétní situací. Pokud výše uvedené výdaje na výzkum a vývoj tvoří nehmotná aktiva, podléhají odpisům založeným na 150 % nákladů na nehmotná aktiva.

               a)
               Právní základ

                     (520)

                     Právním základem tohoto programu je čl. 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, jakož i tyto dokumenty:

                                 —

                                 oznámení ministerstva financí a státní daňové správy a ministerstva pro vědu a techniku o zlepšování politiky daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2015] č. 119),

                                 —

                                 oznámení státní daňové správy o otázkách týkajících se politiky daňových odpočtů u výdajů podniků na výzkum a vývoj a

                                 —

                                 pokyny k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií (2011), vydané NDRC, ministerstvem pro vědu a technologie, ministerstvem obchodu a národním úřadem pro duševní vlastnictví.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (521)

                     V předchozím šetření bylo zjištěno (89), že „nové technologie, nové výrobky a nové dovednosti“, u nichž lze využít odpočtu daně, tvoří součást určitých oblastí vyspělých technologií podporovaných státem, jakož i stávajících priorit v oblasti vyspělých technologií podporovaných státem, jak jsou uvedeny v pokynech k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií.

                     (522)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto opatření pouze na podniky, kterým vznikly výdaje na výzkum a vývoj v určitých prioritních oblastech vyspělých technologií určených státem, jako je odvětví pneumatik.

                     (523)

                     Skupina Giti tvrdila, že odpočet daně z příjmů podniků za výzkum a vývoj není specifickou subvencí, jelikož se týká všech čínských společností, jak je uvedeno v článku 95 předpisu o provádění zákona o dani z příjmů, který se vztahuje na všechny společnosti, tedy nejen na podniky působící v oblasti vyspělých a nových technologií.

                     (524)

                     Komise odmítla tvrzení, že odpočet daně z příjmů podniků za výzkum a vývoj není specifickou subvencí. Ačkoli je pravda, že se nevztahuje pouze na podniky působící v oblasti vyspělých a nových technologií, jeho použití je omezeno na „nové technologie, výrobky a dovednosti“, které byly konkrétně definovány, jak je uvedeno ve 521. bodě odůvodnění výše. Předběžný závěr Komise tedy zůstává beze změny.

               c)
               Výpočet výše subvence

                     (525)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně po dodatečném 50 % odpočtu skutečných výdajů na výzkum a vývoj.

                     (526)

                     Výše subvence zjištěná pro tento zvláštní režim činila 0,02 % pro skupinu Giti.

                     (527)

                     Skupina Giti tvrdila, že Komise tím, že při výpočtu výhody v rámci snížení daně pro podniky působící v oblasti vyspělých a nových technologií neodečetla údajné výhody od režimů snižujících náklady společnosti (a tím zvyšujících její zisk), v podstatě počítala některé z údajných výhod dvakrát.

                     (528)

                     Komise souhlasila se skupinou Giti, že výhody plynoucí ze subvencí (pokud jsou ve výkazu příjmů vykázány jako příjmy) snižují náklady společnosti, a v důsledku toho zvyšují hrubý zisk společnosti, což vede k vyšší dani a případně i k vyššímu snížení daní. Nicméně společnost Giti Radial je pro výpočet základu daně oprávněna granty a subvence přiznávat jako příjem osvobozený od daně, což snižuje daně z příjmů, které mají být zaplaceny. Kromě toho je metodika Komise uplatňována konzistentně, jelikož výhody jsou vypočteny na základě dostupných finančních údajů za období šetření, které společnost poskytla a které byly ověřeny na místě.

               3.10.3.   Osvobození od daní z užívání pozemků

                     (529)

                     Organizace nebo jednotlivec využívající pozemky ve městech, krajských městech a správních centrech a průmyslových a důlních oblastech musí obvykle platit daň z užívání městských pozemků. Daň z užívání pozemků vybírají daňové úřady v místě, kde jsou pozemky využívány. Některé kategorie půdy, jako je půda získaná z moře, půda pro využití vládními institucemi, lidovými organizacemi a vojenskými jednotkami pro jejich vlastní použití, půda pro využití institucemi financovanými z veřejných prostředků od ministerstva financí, půda, kterou využívají náboženské chrámy, veřejné parky a veřejné historické a přírodní lokality, ulice, silnice, veřejná prostranství, trávníky a další městské veřejné pozemky, jsou však od daně z užívání pozemků osvobozeny.

               a)
               Právní základ

                     (530)

                     Právní základ tohoto programu je:

                                 —

                                 prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z nemovitostí (Guo Fa [1986], č. 90, ve znění z roku 2011) a

                                 —

                                 prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z užívání městských pozemků (vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2013] č. 645).

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (531)

                     Dvě ze společností zařazených do vzorku využily slevy na dani nebo osvobození od platby daní z užívání pozemků od místního pozemkového úřadu, i když nespadaly do žádné z vyňatých kategorií, které stanoví výše uvedené vnitrostátní právní předpisy.

               c)
               Závěr

                     (532)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto osvobození od daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož společnosti získaly snížení daně, ačkoli nesplňovaly žádné z objektivních kritérií uvedených v 529. bodě odůvodnění.

               d)
               Výpočet výše subvence

                     (533)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší skutečně zaplacené daně během období šetření.

                     (534)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu skupina Hankook namítla, že daně z užívání pozemků, které jí byly vráceny, nejsou napadnutelné, jelikož jí byly vyplaceny ještě před obdobím šetření. Komise po další analýze tento argument přijala, neboť poslední vrácení daně z užívání pozemků bylo opravdu zaúčtováno před začátkem období šetření v červnu 2016 a od tohoto data nebyly provedeny žádné další platby.

                     (535)

                     Dále skupina Giti tvrdila, že daň z užívání pozemků není obecně splatná u některých typů budov (obytných budov a škol), což prokazuje oznámení o osvobození od daně z užívání pozemků z roku 1988. Komise zjistila, že toto oznámení již není platné, protože „Prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o dani z užívání městských pozemků“ uvedené ve 530. bodě odůvodnění výše již školy a obytné budovy do osvobozených kategorií nezahrnuje. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (536)

                     Skupina Giti také uvedla, že dvě společnosti ve skupině zaplatily daň z užívání pozemků v souvislosti s obdobím šetření pomocí zápočtů s předchozími platbami. V důsledku toho neměly tyto dvě společnosti žádné výhody. Komise s uvedenými tvrzeními souhlasila a výpočet subvencí odpovídajícím způsobem upravila. V důsledku toho činila výše subvence pro tento zvláštní režim 0,01 % pro skupinu Giti.

               3.10.4.   Místní slevy na daních nebo vrácení daní

                     (537)

                     Jedna ze společností ve skupině Hankook získala od místní vlády zpět daně vybrané v souladu s vnitrostátními předpisy.

               a)
               Právní základ

                     (538)

                     Právním základem tohoto programu je:

                                 —

                                 opatření pro zónu hospodářského rozvoje obce Chuaj-an pro realizaci preferenčních daňových politik (1996).

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (539)

                     Podle dohody s místní vládou měla společnost nárok na vrácení plné daně z příjmu za první dva roky od prvního roku daně z příjmu právnických osob, kterou měla společnost zaplatit (tedy počínaje rokem 2003). Ve třetím až pátém roce měla společnost nárok na snížení daně z příjmu o 15 % a rovněž na 100 % náhrady místní složky zaplacené daně z příjmů. V šestém až desátém roce měla společnost nárok na 75 % náhrady místní složky zaplacené daně z příjmů. Od jedenáctého roku dále měla společnost nárok na 50 % náhrady místní složky zaplacené daně z příjmů.

                     (540)

                     Společnost vysvětlila, že vláda v průběhu let svoji politiku změnila, a společnost tak měla nárok na tento typ vrácení daně a preferenční sazby pouze do roku 2012. Částka, která měla být vrácena, však nebyla do roku 2012 vyplacena, přičemž společnosti bylo slíbeno, že bude vyplacena v budoucnu, až to rozpočet místní vlády umožní. V důsledku toho byly dané společnosti prostředky vraceny ještě v období šetření.

               c)
               Závěr

                     (541)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčená společnost získává výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož společnost získala snížení místní daně určené pouze pro ni, které nebylo dosažitelné pro ostatní společnosti.

                     (542)

                     I když Komise neměla žádný důkaz o tom, že by tento program v průběhu období šetření stále fungoval, na základě informací od společností zařazených do vzorku zjistila, že uvedené společnosti výhody v rámci tohoto programu stále využívaly.

                     (543)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu společnost zopakovala své tvrzení, že měla nárok na vrácení daně jen do roku 2012. Nebyly však předloženy žádné nové důkazy, které by závěr Komise změnily.

               d)
               Výpočet výše subvence

                     (544)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou získali její příjemci během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší skutečně zaplacené daně během období šetření.

                     (545)

                     Výše subvence pro tento zvláštní režim činila 0,13 % pro skupinu Hankook.

               3.10.5.   Veškeré režimy osvobození od přímých daní a programy jejich snížení celkem

                     (546)

                     Celková výše subvencí zjištěná v souvislosti se všemi režimy osvobození od přímých daní během období šetření byla u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tato:

                                 Osvobození od přímých daní a jejich snížení

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 0,12 %

                                 Skupina Giti

                                 0,04 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,13 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 0 %

               3.11.   Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla

         3.11.1.   Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií

                     (547)

                     Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel u dovozu investičního zařízení použitého při jeho výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaném projektu, jež vydávají čínské orgány nebo NDRC v souladu s příslušnými právními předpisy o investicích, daních a clech.

               a)
               Právní základ

                     (548)

                     Právní základ tohoto programu je:

                                 —

                                 oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky týkající se dováženého zařízení, Guo Fa [1997] č. 37,

                                 —

                                 oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy o úpravě některých preferenčních politik pro dovozní clo,

                                 —

                                 oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43,

                                 —

                                 oznámení NDRC o důležitých otázkách týkajících se nakládání s potvrzením pro projekty financované z domácích nebo zahraničních prostředků, jejichž vývoj je podporován státem [2006] č. 316 a

                                 —

                                 katalog dováženého zboží, jež nelze osvobodit od cla, pro podniky se zahraničními investicemi nebo tuzemské podniky, 2008.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (549)

                     Zařízení dovážená za účelem rozvoje domácích nebo zahraničních investičních projektů v souladu s politikou podpory zahraničních nebo domácích investičních projektů mohou být osvobozena od platby DPH a/nebo dovozního cla, pokud není daná kategorie zařízení uvedena v katalogu zboží, jež nelze osvobodit od cla. Aby mohla společnost čerpat výhodu v rámci tohoto osvobození, musí získat potvrzení od místního úřadu odpovědného za projekt, které je třeba předložit místnímu celnímu úřadu.

                     (550)

                     Čínská vláda tvrdila, že s účinností od 1. ledna 2009 platí osvobození pouze pro dovozní clo a DPH na dovoz zařízení pro vlastní potřebu se vybírá.

                     (551)

                     Avšak u společností zařazených do vzorku bylo během období šetření zjištěno osvobození jak od DPH, tak od dovozního cla. Jednalo se mimo jiné o osvobození v případě zařízení dovezených v předchozích letech, avšak výhoda u nich byla odepisována po dobu životnosti uvedených zařízení, a tudíž částečně započítána do období šetření. I když Komise neměla žádný důkaz o tom, že toto osvobození platilo v průběhu období šetření, na základě důkazů souvisejících se společnostmi ve spojení obsažených ve spisu určila, že společnosti zařazené do vzorku stále využívaly výhody v rámci tohoto programu.

                     (552)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu společnost Pirelli zjistila, že výpočet týkající se výhod z dovezených strojů a zařízení byl nesprávný. Komise s předloženými opravami souhlasila a výpočet odpovídajícím způsobem upravila.

               c)
               Závěr

                     (553)

                     Tento program poskytuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii), neboť podniky se zahraničními investicemi a další způsobilé tuzemské podniky jsou osvobozeny od platby DPH a/nebo cel, které by byly jinak splatné. Představuje rovněž výhodu pro společnosti z řad příjemců ve smyslu čl. 3 odst. 2 základního nařízení.

                     (554)

                     Program je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Právní předpisy, kterými se orgán, který subvenci poskytuje, řídí, omezují přístup k subvenci na podniky, které investují v rámci konkrétní obchodní kategorie taxativně vymezené zákonem a které patří buď do podporované kategorie, nebo do omezené kategorie B v rámci Katalogu pro orientaci průmyslu v oblasti zahraničních investic a převodu technologií nebo které jsou v souladu s Katalogem klíčových odvětví, výrobků a technologií, jejichž rozvoj je podporován státem. Navíc nejsou dána ani objektivní kritéria, podle nichž lze vznik nároku na subvenci omezit, ani přesvědčivé důkazy o tom, že nárok vzniká automaticky v souladu s čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

               d)
               Výpočet výše subvence

                     (555)

                     Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou získal příjemce subvence a která je zjištěna za období šetření. Má se za to, že výhoda pro příjemce se rovná výši DPH a cel u dováženého zařízení, od nichž byli příjemci osvobozeni. Aby se zajistilo, že se napadnutelná částka bude vztahovat pouze na období šetření, byla získaná výhoda odepisována po dobu životnosti zařízení v souladu s běžnými účetními postupy společnosti.

                     (556)

                     V rámci tohoto režimu získaly slevy všechny společnosti zařazené do vzorku. Výše subvence zjištěná pro tento zvláštní režim činila 0,04 % až 0,13 %.

               3.11.2.   Systém navracení dovozního cla za nákup přírodního kaučuku

                     (557)

                     Komise konstatovala, že všechny společnosti zařazené do vzorku byly kvalifikovány jako tzv. „podniky zpracovatelského obchodu“. Podle článku 3 Celních opatření Čínské lidové republiky pro dozor nad zpracovatelským obchodem (90) se „termínem „zpracovatelský obchod“ rozumí obchodní činnost, v rámci níž daný podnik dováží veškeré suroviny nebo pomocné materiály nebo jejich části, součásti a komponenty, části komponentů a obalové materiály a opětovně vyváží konečné výrobky poté, co je zpracoval nebo sestavil, včetně zpracování dodaného a dovezeného materiálu.“ Článek 5 dále stanoví, že „Jestliže jsou daně vybírány při dovozu v souladu s příslušnými ustanoveními, celní orgány po vývozu konečných výrobků sníží vybrané daně na základě ověřeného množství zboží skutečně zpracovaného a opětovně vyvezeného.“

               a)
               Právní základ

                     —

                     zákon Čínské lidové republiky o clech, vyhláška č. 81 prezidenta Čínské lidové republiky, ve znění ze dne 4. listopadu 2017,

                     —

                     celní opatření Čínské lidové republiky pro dozor nad zpracovatelským obchodem se zbožím, vyhláška č. 235 všeobecné celní správy ze dne 20. prosince 2017,

                     —

                     celní opatření Čínské lidové republiky pro správu jednotkové spotřeby ve zpracovatelském obchodě, vyhláška č. 218 všeobecné celní správy ze dne 13. března 2014,

                     —

                     předběžná správní opatření týkající se řízení úvěruschopnosti podniků, vyhláška č. 225 všeobecné celní správy ze dne 4. září 2014.

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (558)

                     Během šetření Komise zjistila, že všechny společnosti zařazené do vzorku se zaregistrovaly u celních orgánů pro účely režimu zpracovatelského obchodu výše uvedeného v 557. bodě odůvodnění výše a že v souladu s ustanoveními článku 5 celních opatření Čínské lidové republiky pro dozor nad zpracovatelským obchodem se zbožím byly všechny při dovozu přírodního kaučuku použitého při výrobě vyvážených pneumatik osvobozeny od „daní vybíraných při dovozu“ (tj. dovozních cel).

                     (559)

                     Tento režim odpovídá systému navracení cla popsaného v příloze I písm. i) základního nařízení. V souladu s písmenem i) přílohy I mohou systémy navracení u náhradních vstupů představovat vývozní subvenci, pokud umožňují, aby byla vrácena částka vyšší než dovozní poplatky původně vybrané za dovážené vstupy, o jejichž vrácení se žádá.

                     (560)

                     Aby Komise zjistila, zda tato nepřiměřená úleva existuje, požádala v souladu s přílohou III bodem II základního nařízení čínskou vládu o dodatečné informace o režimu zpracovatelského obchodu obecně a konkrétně o existenci a účinném uplatňování doprovodných monitorovacích a ověřovacích postupů.

                     (561)

                     Z obdržených informací vyplynulo, že čínská vláda skutečně zavedla legislativní rámec pro monitorování systému zpracovatelského obchodu. Komise nicméně rovněž konstatovala, že některé prvky začleněné do systému mohou potenciálně vést k nepřiměřenému vracení:

                                 —

                                 Systém je založen především na vlastních prohlášeních společností.

                                 —

                                 Na rozdíl od obecně akceptovaných postupů jsou dovozní cla promíjena předem. Celní orgány si pouze ponechaly právo požadovat jejich zpětné vrácení.

                                 —

                                 Intenzita kontrol prováděných u společností je založena na přidělení úvěrového skóre, které je samo o sobě převážně založeno na vlastním prohlášení a které obsahuje body navíc, pokud je podnik součástí podporovaného odvětví.

                                 —

                                 Celní prohlášení jsou založena na standardní míře spotřeby stanovené celními orgány. Standardní míra spotřeby přírodního kaučuku na jednu vyvezenou pneumatiku byla mnohem vyšší než skutečná míra spotřeby ověřená v prostorách společností zařazených do vzorku.

                     (562)

                     Kromě toho se během inspekcí na místě u společností zařazených do vzorku zdálo, že tento rámec není v praxi účinně uplatňován. Komise například zjistila, že v rozporu s tím, co je stanoveno v právních předpisech, nebyl přírodní kaučuk určený pro vyvážené pneumatiky ve skladech oddělen od jiného přírodního kaučuku a že v prostorách společností zařazených do vzorku neprobíhala žádná pravidelná ověřování na místě.

                     (563)

                     Společnosti kromě toho dovážely i tzv. smíšený kaučuk pod kódem HS 40028000 (s 0 % sazbou). Tento kód HS se má obvykle používat pro směsný kaučuk, tj. směs přírodního a syntetického kaučuku, která je však převážně tvořena syntetickým kaučukem. Ve skutečnosti však smíšený kaučuk dovážený společnostmi zařazenými do vzorku obsahoval 97,5 % přírodního kaučuku, měl stejné fyzikální vlastnosti jako přírodní kaučuk a ve výrobním procesu ověřených společností byl používán stejným způsobem a ve stejných poměrech jako přírodní kaučuk.

                     (564)

                     V důsledku toho tři ze čtyř skupin společností zařazených do vzorku neplatily všechna dovozní cla, která platit měly.

               c)
               Závěr

                     (565)

                     V souladu s přílohou III základního nařízení informovala Komise ve zvláštním samostatném dokumentu čínskou vládu o jednotlivých transakcích, které během šetření přezkoumala, aby čínská vláda mohla provést jakékoli další šetření, které považuje za nezbytné. V odpovědi na dopis Komise čínská vláda tvrdila, že podmínky stanovené v příloze III bodě II 3. základního antisubvenčního nařízení nebyly splněny, jelikož čínská vláda má pro sledování skutečných transakcí s dovozem přírodního kaučuku přísný právní rámec. Čínská vláda dále poukázala na skutečnost, že zavedené právní předpisy stanoví v případě porušení sankce a právní následky. Kromě toho mají celní orgány k dispozici dostatečné lidské zdroje k provádění režimu na místní úrovni a k realizaci sankcí. Dále jestliže existují zjištění týkající se pašování a nesrovnalostí, bude společnosti sníženo úvěrové hodnocení.

                     (566)

                     Jak je uvedeno v 561. bodě odůvodnění výše, Komise uznává, že čínská vláda zavedla legislativní rámec pro monitorování zpracovatelského obchodu. Komise však rovněž zjistila, jak je uvedeno v 561. až 562. bodě odůvodnění výše, že tento legislativní rámec vykazuje určité nedostatky a že ve vztahu ke společnostem zařazeným do vzorku nebyl v praxi účinně uplatňován. Čínská vláda nepředložila žádné důkazy, které by v tomto ohledu byly v rozporu se zjištěními Komise, a ani nepředložila nové informace týkající se konkrétních transakcí oznámených Komisí.

                     (567)

                     Komise tudíž dospěla k závěru, že systém pro monitorování zpracovatelského obchodu nebyl, pokud jde o přírodní kaučuk, uplatňován účinně. Kromě toho Komise konstatovala, že systém zpracovatelského obchodu s přírodním kaučukem používaným ve vyvážených pneumatikách vedl k nepřiměřeným úlevám, což představuje napadnutelnou subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jelikož tyto úlevy vedou k nepřiměřenému vracení dovozních poplatků původně účtovaných za dovezené vstupy, u nichž se žádá o vrácení cla.

                     (568)

                     Tyto nepřiměřené úlevy jsou rovněž specifické, jelikož jejich poskytnutí závisí na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

                     (569)

                     Po poskytnutí konečných informací čínská vláda a skupina Giti předložily v tomto ohledu připomínky. Čínská vláda zopakovala své dřívější tvrzení, že má zaveden přísný právní rámec, který je řádně uplatňován, a že Komise nemůže vyvodit závěr na základě několika ojedinělých případů, kdy společnosti nedodržely právní předpisy upravující režim zpracovatelského obchodu. V odpovědi na tato tvrzení Komise zopakovala, že ze zjištěných skutečností vyplývá, že se nejednalo jen o několik ojedinělých případů, kdy vyvážející výrobci nedodrželi použitelné právní předpisy. Jak je rovněž uvedeno v 562. bodě odůvodnění, ve skutečnosti ani jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku neplatil některé splatné dovozní clo. Čínská vláda rovněž neprovedla další přezkum zmiňovaných transakcí. Proto Komise toto tvrzení zamítla.

                     (570)

                     Po poskytnutí konečných informací skupina Giti tvrdila, že Komise porušila její práva na obhajobu, jelikož zařadila systém navracení cla až do takto pozdní fáze šetření, a že nemá pravomoc tento systém prošetřovat, jelikož nebyl uveden v oznámení o zahájení řízení.

                     (571)

                     Co se týče tvrzení, že Komise porušila právo vyvážejícího výrobce na obhajobu, Komise poznamenala, že oznámení o zahájení řízení umožňovalo šetření systému navracení cla, jelikož v jeho oddíle 3 je výslovně zmíněno snížení dovozních cel. Komise dále informovala zúčastněné strany, že tento systém prošetřuje, v oddíle 3.13.3 informačního dokumentu. Proto bylo tvrzení, že Komise nerespektuje právo skupiny Giti na obhajobu, zamítnuto.

                     (572)

                     Skupina Giti kromě toho tvrdila, že dovoz smíšeného kaučuku by neměl podléhat navracení cla, protože běžné dovozní clo pro tento výrobek je nulové. Dále uvedla, že pravidelně nahrává údaje o dovozu, podíl spotřeby a vyvážená množství na internetovou platformu, která je celními orgány trvale sledována, a že celní orgány provádějí i ověřování údajů na místě.

                     (573)

                     V reakci na tato tvrzení Komise konstatovala následující: Komise uznala tvrzení, že výše cla pro smíšený kaučuk je nulová, a tento výrobek tudíž nemůže podléhat navracení cla. Výpočet nepřiměřené úlevy pocházející z tohoto systému byl proto pro všechny dotčené vyvážející výrobce zařazené do vzorku náležitě upraven. Konečné výše subvencí jsou uvedeny v 580. bodě odůvodnění níže.

                     (574)

                     Pokud jde o systém sledování ze strany celních orgánů, Komise nepopírá, že skupina Giti Group skutečně nahrávala určité informace na internetovou platformu týkající se dovozu a používání přírodního kaučuku. Jak je ovšem uvedeno ve 561. bodě odůvodnění výše, z podstaty věci se jedná o vlastní prohlášení. Přičemž jen jeden z jedenácti vyvážejících výrobců ve skupině Giti, které Komise prověřovala, byl předmětem kontroly na místě ve svých prostorách. Tato kontrola navíc sestávala jen z běžného srovnání pohybu zásob. Komise se domnívá, že tato kontrola nepostačuje k zajištění účinného ověření, a uvedené tvrzení proto zamítla.

               d)
               Výpočet výše subvence

                     (575)

                     Výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi výší splatných dovozních cel během období šetření a skutečnou výší dovozních cel během období šetření. Jelikož skutečný podíl spotřeby přírodního kaučuku podle různých typů pneumatik nebyl k dispozici, Komise předpokládala, že 1) průměrný podíl spotřeby je u všech typů pneumatik stejný a že 2) veškerý dovážený přírodní kaučuk by byl přednostně použit ve vyvážených pneumatikách a teprve poté v pneumatikách pro domácí trh. Poté nejprve stanovila množství přírodního kaučuku, který byl dovezen během období šetření. Zadruhé vypočítala poměr mezi objemem prodeje na vývoz ve srovnání s celkovým objemem prodeje dotčeného výrobku. Zatřetí Komise tento poměr prodeje na vývoz uplatnila na celkový objem dovezeného přírodního kaučuku a určila množství dovezeného přírodního kaučuku, u něhož mohlo být dovozní clo prominuto. Poté, za účelem stanovení výše výhody, Komise vypočítala částku splatného dovozního cla na množství přírodního kaučuku použitého k výrobě pneumatik pro domácí trh a z této částky odečetla částku skutečně zaplaceného dovozního cla.

                     (576)

                     Po poskytnutí konečných informací skupina Giti Group tvrdila, že Komise měla pro výpočet výhody použít její skutečný podíl spotřeby, jelikož tyto informace shromáždila během inspekce na místě. Použitím výše popsané metodiky Komise přehlédla skutečnost, že přírodní kaučuk se používá i ve výrobě jiných pneumatik a že tyto pneumatiky mají jiné podíly spotřeby.

                     (577)

                     Komise toto tvrzení skupiny Giti částečně akceptovala. V případě GITI Yinchuan a GITI Hualin použila Komise podíl spotřeby uvedený v jejich dovozní licenci. U dvou dalších společností skupiny Giti, které měly z tohoto režimu rovněž výhodu, nebyly skutečné podíly spotřeby během inspekce na místě k dispozici. Komise proto použila vážený průměr podílu spotřeby GITI Yinchuan a GITI Hualin. Výpočet výše výhody byl náležitě upraven.

                     (578)

                     Žádný z ostatních vyvážejících výrobců zařazených do vzorku své skutečné podíly spotřeby nepředložil. Komise v tomto ohledu poznamenala, že výsledky různých metodik byly velmi podobné. Výše subvence zjištěná za použití původní metodiky Komise činila 3,62 % a za použití skutečného podílu spotřeby činila 3,64 %. Z tohoto výsledku rovněž vyplynulo, že původní metodika Komise pro stanovení výše subvence byla rovněž spolehlivá. Komise proto dospěla k závěru, že v souvislosti s druhým vyvážejícím výrobcem není třeba metodiku použitou pro výpočet výše subvence měnit.

                     (579)

                     V souvislosti s tímto typem subvencí byla během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna tato výše subvence:

                                 Vracení dovozního cla u přírodního kaučuku

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 1,10 %

                                 Skupina Giti

                                 3,64 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 1,25 %

               3.11.3.   Veškeré režimy osvobození od nepřímých daní nebo jejich snížení celkem

                     (580)

                     Celková výše subvencí zjištěná v souvislosti se všemi režimy osvobození od nepřímých daní a dovozních cel během období šetření byla u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tato:

                                 Osvobození od nepřímých daní a jejich snížení

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 1,21 %

                                 Skupina Giti

                                 3,74 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,13 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 1,30 %

               3.12.   Grantové programy

         3.12.1.   Granty na úspory energie, hospodárné nakládání s energií a snižování emisí

                     (581)

                     Tři ze čtyř společností zařazených do vzorku čerpaly výhody z řady grantů vztahujících se k ochraně životního prostředí a snižování emisí, jako jsou pobídky pro ochranu životního prostředí a zachování zdrojů, podpora synergického využívání zdrojů, pobídkové fondy pro projekty hospodárného nakládání s energií, propagace demonstračních center hospodaření s energií, granty na projekty týkající se boje proti znečišťování ovzduší, pobídky pro projekty oběhového hospodářství.

               a)
               Právní základ

                     —

                     zákon Čínské lidové republiky o hospodárném nakládání s energií, revidovaná verze přijatá dne 28. října 2007 a verze změněná dne 2. července 2016,

                     —

                     zákon Čínské lidové republiky o podpoře čistší výroby, vyhláška č. 54 prezidenta Čínské lidové republiky, ve znění ze dne 29. února 2012,

                     —

                     opatření pro kontrolu čisté výroby, vyhláška č. 38 NDRC a ministerstva ochrany životního prostředí, ze dne 1. července 2016,

                     —

                     oznámení o tisku a distribuci prozatímních opatření týkajících se správy subvencí na úspory energie a snižování emisí, ministerstvo financí [2015] č. 161,

                     —

                     klíčové body hospodárného nakládání s energií a jejím komplexním využíváním v průmyslu v roce 2015, vydané MIIT dne 3. dubna 2015,

                     —

                     prováděcí plán pro transformaci a modernizaci odvětví pneumatik provincie Šan-tung vydaný úřadem lidové vlády provincie Šan-tung dne 22. října 2014,

                     —

                     na místní úrovni: oznámení o přidělení zvláštního fondu Ťiao-cuo na plán pro ochranu životního prostředí z roku 2016, oznámení o přidělení zvláštního fondu pro předcházení znečištění ovzduší z roku 2013, HeCaiZhiJian [2013] 702 a

                     —

                     oznámení o přidělení fondu na projekt centra řízení energie průmyslových podniků z roku 2014, ministerstvo financí, CaiJian [2013] 470.

               b)
               Závěr

                     (582)

                     Program pro úspory energie, hospodárné nakládání s energií a snižování emisí poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku v podobě grantů.

                     (583)

                     Komise rovněž shledala, že tento program subvencí je specifický ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož na ně mají nárok pouze společnosti, které působí v oblastech klíčových technologií nebo produkce klíčových výrobků uvedených v pokynech a katalozích, které jsou pravidelně zveřejňovány. Kromě toho dokument MIIT z roku 2015 konkrétně zmiňuje chemický průmysl jako odvětví vhodné pro zvláštní pobídky týkající se hospodárného nakládání s energiemi.

                     (584)

                     Strategie odvětví pneumatik kromě toho podporuje „vývoj pneumatik (…) šetřících energii“ a „chránících životní prostředí“. Podle prováděcího plánu pro transformaci a modernizaci odvětví pneumatik provincie Šan-tung (91) je jedním z hlavních cílů odvětví pneumatik v této provincii hospodárné nakládání s energií a snižování emisí. Vzhledem k tomu má být podpora poskytována s ohledem na investice, úvěry a daně spojené s výrobou a používáním takzvaných „zelených“ pneumatik (tj. pneumatik šetrných k životnímu prostředí) (92).

               c)
               Výpočet výše subvence

                     (585)

                     Výhoda byla vypočtena jako částka obdržená během období šetření nebo přičtená období šetření, kdy částka byla odepsána za dobu životnosti stálých aktiv, jichž se týkal grant. Komise zvažovala, zda uplatnit dodatečnou roční komerční úrokovou míru v souladu s oddílem F písm. a) pokynů Komise pro výpočet výše subvencí (93). Takový přístup by však zahrnoval mnoho složitých hypotetických faktorů, pro něž nejsou k dispozici žádné přesné informace. Proto Komise shledala, že je vhodnější přičíst částky do období šetření podle odpisových sazeb souvisejících dlouhodobých aktiv v souladu s metodikou výpočtu použitou v předchozích případech (94).

                     (586)

                     V souvislosti s tímto typem subvencí byla během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna tato výše subvence:

                                 Granty na úspory energie a hospodárné nakládání s energií

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 0,02 %

                                 Skupina Giti

                                 0,04 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 0,01 %

               3.12.2.   Granty na modernizaci, obnovu nebo transformaci technologií

                     (587)

                     Společnosti zařazené do vzorku využívaly celou řadu grantů v rámci tohoto programu, které souvisely s výzkumem a vývojem a technologickým rozvojem a inovacemi, jako je propagace úkolů v oblasti výzkumu a vývoje v plánech podpory vědy a technologií, podpora investic do modernizace, revitalizace a technologické renovace klíčových odvětví.

               a)
               Právní základ

                     —

                     13. pětiletý plán technologické inovace,

                     —

                     poradní stanoviska k podpoře obnovy podnikové technologie, Státní rada Guo Fa [2012] 44,

                     —

                     pracovní plán pro revitalizaci průmyslu a obnovu technologií, vydaný NDRC a MIIT, 2015,

                     —

                     střednědobý až dlouhodobý program pro technologický a vědecký rozvoj (2006–2020) vyhlášený v roce 2006 Státní radou,

                     —

                     správní opatření pro národní plán podpory vědy a technologií v revidovaném znění z roku 2011 a

                     —

                     na místní/provinciální úrovni: oznámení o přidělení zvláštních prostředků na technickou obnovu, zvláštních prostředků na revitalizaci průmyslu, zvláštních prostředků na technickou transformaci, zvláštních prostředků na průmyslový rozvoj.

               b)
               Závěr

                     (588)

                     Podle poradních stanovisek k podpoře obnovy podnikové technologie (v bodě 3.2) se ústřední a místní vlády vyzývají, aby dále navýšily částku finanční podpory a zvýšily investice se zaměřením na průmyslovou transformaci a modernizaci v klíčových oblastech a na kritické problémy spojené s obnovou technologií. Příslušné orgány by měly neustále inovovat a zlepšovat metody správy fondů, flexibilně realizovat různé druhy podpory a zvyšovat efektivnost využívání fiskálních prostředků.

                     (589)

                     Pracovní plán pro revitalizaci průmyslu a obnovu technologií provádí výše uvedená stanoviska do praxe, a sice zřizováním zvláštních fondů na podporu technologického pokroku a projektů technologické transformace. Tyto fondy zahrnují i investiční subvence a slevy na úvěry. Využívání fondů musí být v souladu s vnitrostátními makroekonomickými politikami, průmyslovými politikami a politikami regionálního rozvoje.

                     (590)

                     Granty poskytnuté v rámci tohoto programu představují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, tj. převod finančních prostředků od čínské vlády výrobcům dotčeného výrobku v podobě grantů.

                     (591)

                     Komise rovněž stanovila, že tyto subvence jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, protože na ně mají nárok pouze společnosti působící v klíčových oblastech nebo technologiích uvedených v pokynech, administrativních opatřeních a katalozích, které jsou pravidelně zveřejňovány. Odvětví pneumatik a/nebo (petro)chemické odvětví jsou uvedeny mezi způsobilými odvětvími.

               c)
               Výpočet výše subvence

                     (592)

                     Výhoda byla vypočtena v souladu s metodikou popsanou v 585. bodě odůvodnění výše.

                     (593)

                     V souvislosti s tímto typem subvencí byla během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna tato výše subvence:

                                 Granty na modernizaci, obnovu nebo transformaci technologií

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 0,03 %

                                 Skupina Giti

                                 0,15 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,05 %

               3.12.3.   Granty ad hoc poskytované místními/regionálními orgány

                     (594)

                     Žadatel poskytl v podnětu důkazy o tom, že odvětví pneumatik v ČLR může získat různé jednorázové nebo opakující se granty od vládních orgánů různé úrovně, tj. místní, regionální nebo celostátní.

                     (595)

                     Šetřením bylo zjištěno, že čtyři skupiny společností zařazené do vzorku rovněž obdržely v rámci výhod v období šetření významné jednorázové nebo opakující se granty od vládních orgánů různé úrovně. Některé z nich již byly uvedeny společnostmi zařazenými do vzorku v odpovědích na dotazník, další pak byly zjištěny při inspekcích na místě. Žádný z nich nebyl přiznán v odpovědi čínské vlády na dotazník.

               a)
               Právní základ

                     (596)

                     Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni státu, provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro společnosti zařazené do vzorku nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, nebyla Komisi sdělena. Komisi však byla v jistém momentě předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel (dále označován jako „upozornění“).

               b)
               Zjištění, jež šetření přineslo

                     (597)

                     Vzhledem k tomu, že velké množství grantů je obsaženo v podnětu a/nebo bylo zjištěno v účetnictví společností zařazených do vzorku, je v tomto informačním dokumentu uvedeno jen shrnutí hlavních zjištění. Důkazy o existenci četných grantů a skutečnost, že byly poskytnuty na různých úrovních čínské vlády, předložily původně čtyři společnosti zařazené do vzorku, přičemž podrobná zjištění o těchto grantech jsou jednotlivým společnostem poskytnuta v jejich v příslušných informačních dokumentech.

                     (598)

                     Mezi takové granty patřily například patentové fondy, fondy a odměny v oblasti vědy a techniky, fondy na rozvoj podnikání, fondy na podporu vývozu, granty na základní infrastrukturu, odměny za průmyslovou výrobu nebo průmyslové investice, odměny za bezpečnost výroby, podpůrné fondy poskytované na úrovni okresů nebo provincií, slevy na úroky nebo úvěry pro dovážená zařízení.

               c)
               Závěr

                     (599)

                     Tyto granty představují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení jakožto převod finančních prostředků od čínské vlády v podobě grantů pro výrobce dotčeného výrobku, a tím jim byla poskytnuta výhoda.

                     (600)

                     Tyto granty jsou specifické také ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a čl. 4 odst. 3 základního nařízení, protože se zdá, že se omezují na určité společnosti či konkrétní projekty v určitých regionech a/nebo na odvětví pneumatik. Kromě toho závisí některé granty na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a). Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky pro vznik nároku a skutečná výběrová kritéria pro vznik nároku podniků nejsou transparentní, nejsou objektivní a nepoužijí se automaticky.

                     (601)

                     Ve všech případech společnosti poskytly informace týkající se výše grantu a jeho poskytovatele. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem zaznamenávaly ve svém účetnictví jako „příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která poskytla napadnutelnou výhodu.

                     (602)

                     Proto Komise rozhodla, že ověřená zjištění získaná během inspekcí na místě představují v tomto ohledu přiměřený ukazatel míry subvencování. Jelikož uvedené granty vykazují společné rysy, byly uděleny veřejným orgánem a nebyly součástí širšího programu subvencí, ale jedná se o individuální granty pro toto podporované odvětví, Komise je posoudila společně.

                     (603)

                     Skupina Hankook uvedla, že Komise nemohla napadnout granty, které obdržela dceřiná společnost Shanghai Hankook Tire Sales Co. Ltd. (dále jen „SHT“) působící v navazujícím odvětví, jelikož tato společnost se nepodílela na vývozu dotčeného výrobku. Komise však zjistila, že mezi činnosti společnosti SHT patří mimo jiné vyjednávání o pořizování surovin a že hraje zásadní úlohu v systému pro sdružování finančních prostředků, z něhož mají vyvážející výrobci této skupiny prospěch. Proto zde existuje jasná vazba na dotčený výrobek, a v důsledku toho jsou granty, které společnost SHT obdržela, napadnutelné.

                     (604)

                     Po poskytnutí konečných informací tvrdila skupina China National Tire, že Komise neposkytla zdrojové údaje pro jeden specifický grant vztahující se na vyvážejícího výrobce Yellow Sea. Uvedené údaje ovšem byly poskytnuty v rámci specifického zpřístupnění údajů, ale byly zahrnuty do pracovních listů pro práva k užívání pozemků namísto grantů, jelikož uvedený grant byl poskytnut na disponování s určitou parcelou. Výše subvence však byla správně připočtena ke grantům dané společnosti. Skupina China National Tire rovněž tvrdila, že Komise použila pro výpočet grantu nesprávný obrat. Komise nicméně trvá na tom, že použila správný obrat, jelikož uvedený grant se týkal konkrétně společnosti Qingdao Yellow Sea Rubber Co. Ltd. Uvedená tvrzení byla proto zamítnuta.

               d)
               Výpočet výše subvence

                     (605)

                     Výhoda byla vypočtena v souladu s metodikou popsanou v 585. bodě odůvodnění výše.

                     (606)

                     V souvislosti s tímto typem subvencí byla během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku zjištěna tato výše subvence:

                                 Granty ad hoc

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 1,46 %

                                 Skupina Giti

                                 0,18 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,01 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 0,05 %

               3.12.4.   Jiné granty

                     (607)

                     Během období šetření nedostali vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z ostatních grantových programů uvedených v oddíle 3.3 bodě iii).

               3.12.5.   Veškeré granty celkem

                     (608)

                     Celková výše subvence zjištěná v souvislosti se všemi granty během období šetření byla u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tato:

                                 Granty

                                 Společnost/skupina

                                 Výše subvence

                                 Skupina China National Tire

                                 1,51 %

                                 Skupina Giti

                                 0,37 %

                                 Skupina Hankook

                                 0,06 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 0,06 %

               3.13.   Závěr ohledně subvencování

                     (609)

                     Komise vypočítala výši napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro společnosti zařazené do vzorku tak, že zkoumala každou subvenci nebo program subvencí a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvence pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření. Pro výpočet celkového subvencování uvedeného níže Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tato procentuální hodnota byla poté použita k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Dále byla vypočítána výše subvence na tunu dotčeného výrobku vyvezeného do Unie během období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) téhož vývozu za tunu.

                     (610)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu vyjádřila skupina Giti nesouhlas s alokačními klíči pro některé společnosti, které dotčený výrobek nevyrábějí ani neprodávají. Komise s předloženými argumenty částečně souhlasila a výpočet výše subvence pro danou skupinu patřičně upravila.

                     (611)

                     V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení byla celková výše subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěné u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však zohlednila zjištění týkající se poskytování preferenčních úvěrů, i když se při určování uvedených výší musela částečně opírat o dostupné údaje. Komise se totiž domnívá, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné ke spravedlivému určení výše subvencování prostřednictvím poskytování preferenčních úvěrů, takže vývozci, kteří nebyli požádáni o spolupráci při šetření, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni (95).

                     (612)

                     Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců stanovila Komise výši pro „všechny ostatní společnosti“ na úrovni nejvyšší výše stanovené pro společnosti zařazené do vzorku. Výše pro „všechny ostatní společnosti“ byla použita na společnosti, které při šetření nespolupracovaly.

                                 Název společnosti

                                 Výše napadnutelných subvencí

                                 Skupina China National Tire

                                 32,85 %

                                 Skupina Giti

                                 7,74 %

                                 Skupina Hankook

                                 2,06 %

                                 Skupina Xingyuan

                                 51,08 %

                                 Ostatní spolupracující společnosti

                                 18,01 %

                                 Všechny ostatní společnosti

                                 51,08 %

               4.   ÚJMA

         4.1.   Definice výrobního odvětví Unie

                     (613)

                     Obdobný výrobek vyrábělo v Unii v posuzovaném období více než 380 výrobců. Tito výrobci představují „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.

                     (614)

                     Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 21,7 milionu pneumatik. Komise stanovila celkovou výši výroby v Unii na základě údajů získaných během šetření. Jak je uvedeno ve 30. bodě odůvodnění, na deset výrobců v Unii zařazených do konečného vzorku připadá více než 36 % výroby a prodeje v Unii vykázaných spolupracujícími výrobci obdobného výrobku v Unii. Mikroekonomické ukazatele byly proto přezkoumány na základě údajů získaných z odpovědí těchto deseti výrobců v Unii.

                     (615)

                     Výroba v Unii je roztříštěná mezi velkými skupinami společností a více než 380 malými a středními podniky v celé Unii. Velké společnosti představují přibližně 90 % celkové výroby v Unii a zhruba 87 % prodeje v Unii výrobců v Unii. Malé a střední podniky jsou zapojeny do výroby protektorovaných pneumatik a během období šetření pokrývaly zbývajících 10 % výroby v Unii a přibližně 13 % prodeje v Unii výrobců v Unii (viz tabulka 5 – Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii).

                     (616)

                     Bylo zjištěno, že výrobci zařazení do vzorku dotčený výrobek dováží z ČLR a dále prodávají na trhu Unie. Srovnání s jejich celkovým prodejem však ukázalo, že dovoz je okrajovou záležitostí a neovlivňuje skutečnost, že jsou považováni za výrobce v Unii.

                     (617)

                     Jak je popsáno v 613. až 615. bodě odůvodnění, obdobný výrobek vyrábělo více než 380 výrobců v Unii, kteří vyráběli nové i protektorované pneumatiky. Společně byli definováni jako výrobní odvětví Unie.

                     (618)

                     CRIA a CCCMC uvedly, že protektorovací firmy, ať již působící v rámci ujednání o poplatcích, či nikoli, nemohou tvořit součást výrobního odvětví Unie. CRIA a CCCMC považují protektorování za trh s poprodejními službami, který nelze chránit pomocí antisubvenčních opatření, neboť protektorovací firmy jen znovu zpracovávají existující částečně opotřebenou pneumatiku, aby bylo možné ji opět použít. Navíc protektorovací firmy působící na základě poplatků nemohou vlastnit plášť. Plášť patří během svého zpracování a nasazení nového běhounu na opotřebovanou pneumatiku stále odběratelům, dokud není vrácen vlastníkovi.

                     (619)

                     Po poskytnutí konečných informací CRIA a CCCMC zopakovaly, že protektorování je služba, a tvrdily, že koncept výrobce a poskytovatele služeb se navzájem vylučují.

                     (620)

                     Komise poznamenala, že díky protektorování získává plášť opotřebované pneumatiky druhý život (nebo i více životů, jelikož stejný plášť může být protektorován několikrát). Opotřebovanou pneumatiku již nelze z bezpečnostních důvodů používat na veřejných silnicích a nelze ji vrátit do oběhu. Bez protektorování skončí opotřebovaná pneumatika na smetišti; i když její část je možné pyrolyzovat, takže z ní lze získávat palivo. Jak je popsáno v 81. bodě odůvodnění, protektorování je postup recyklace, při kterém se opotřebované pneumatiky renovují výměnou běhounu na starém plášti. Proto není protektorování pouze službou, ale i výrobním procesem. Bez ohledu na vlastnické vztahy jsou protektorovací firmy výrobci v Unii, jejichž výrobní proces začíná pláštěm a kteří vyrábějí pneumatiku.

                     (621)

                     Kromě toho končí životní cyklus opotřebovaných pneumatik jedním ze dvou způsobů. Buď jako odpad, nebo jako plášť, který lze dobře protektorovat. Pokud jsou opotřebované pneumatiky považovány za odpad, je možné, že jejich vlastník je povinen zaplatit poplatek za jejich vyhození do odpadu. Podle druhého scénáře se opotřebovaná pneumatika stává zdrojem příjmů. Protektorovací firmy mohou opotřebovanou pneumatiku koupit od opravárenské dílny nebo ji protektorovat na základě dohody o poplatcích. Všechny ověřené protektorovací firmy využívají k výrobě pneumatik dva zdroje dodávek (a to buď pláště na skladě, nebo dohodu o poplatcích). Nákupní cena opotřebované pneumatiky činila v průměru přibližně 10 % celkových výrobních nákladů protektorované pneumatiky. Komise se domnívá, že rozdíl ve výrobních nákladech nebo přidané hodnotě mezi těmito dvěma způsoby protektorování plášťů není významný, a považovala je za dva různé obchodní modely protektorování. Komise proto dospěla k závěru, že protektorovací firmy jsou součástí výrobního odvětví Unie, jelikož u nich dotčený výrobek vzniká.

                     (622)

                     V důsledku toho byly údaje poskytnuté protektorovacími firmami a ověřené Komisí (včetně skutečných nákladů a prodejních cen) použity ke stanovení ukazatelů újmy a výpočtu rozpětí újmy.

               4.2.   Spotřeba v Unii

                     (623)

                     Jak je uvedeno v 50. bodě odůvodnění, Komise provedla inspekce na místě v prostorách dvou dovozců, kteří nejsou ve spojení. Bylo zjištěno, že dovoz dotčeného výrobku byl během posuzovaného období rovněž deklarován pod kódy KN 4011 90 00 a 4011 99 00. Tento dovoz se týkal pneumatik úrovně 3. Nebylo však možné zjistit, zda se v souvislosti s deklarací dotčeného výrobku jednalo o systémový problém, nebo zda se problém týkal jen tohoto konkrétního dovozce.

                     (624)

                     Celkový objem nahlášený čínskými spolupracujícími vyvážejícími výrobci kromě toho v období šetření překročil celkový objem dovozu pocházejícího z Čínské lidové republiky zaznamenaný v databázi Eurostatu Comext. Jelikož však nejsou od těchto vyvážejících výrobců k dispozici údaje za předchozí roky, Komise se rozhodla, že použije konzervativní přístup a objem dovozu z ČLR nebude revidovat.

                     (625)

                     Následně bylo zjištěno, že při předběžném stanovování spotřeby v Unii byl opomenut prodej dodavatelů běhounů, kteří nebyli členy sdružení ETRMA Europool. Komise proto za posuzované období upravila spotřebu v Unii.

                     (626)

                     V důsledku toho se revidovaná spotřeba v Unii (96) vyvíjela takto:

                        Tabulka 1

                        Spotřeba v Unii (v kusech)
                         (97)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Celková spotřeba v Unii

                                 20 499 603

                                 20 962 782

                                 21 600 223

                                 21 748 781

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    102,3

                                    105,4

                                    106,1

                                    Zdroj: Sdružení ETRMA a dodavatelé běhounů, kteří nejsou členy ETRMA Europool.

                     (627)

                     Spotřeba v Unii se tak v posuzovaném období zvýšila. Během posuzovaného období se spotřeba celkově zvýšila o 6,1 % z přibližně 20,5 milionu pneumatik v roce 2014 na přibližně 21,7 milionu pneumatik v období šetření.

               4.3.   Základní informace o trhu Unie

         4.3.1.   Obecný popis

                     (628)

                     Trh Unie s pneumatikami pro nákladní automobily a autobusy je velmi konkurenčním trhem s mnoha výrobci a značkami.

                     (629)

                     Trh Unie je rozdělen na prodej původního zařízení výrobcům nákladních automobilů a autobusů a na trh náhradních dílů. Tržní poptávka po pneumatikách pro nákladní automobily a autobusy v sektoru původního zařízení vychází z výroby nákladních automobilů a autobusů, zatímco sektor náhradních dílů je ovlivňován mnoha faktory, včetně ekonomické činnosti, prodejů, velikosti, složení a způsobu používání nákladních automobilů a autobusů a vozových parků. Prodej výrobků dovážených z Číny se týká především trhu náhradních dílů.

                     (630)

                     Asi 17 % celkové spotřeby v Unii představuje původní zařízení prodávané výrobcům nákladních automobilů a autobusů. Zbytek pneumatik pro nákladní automobily a autobusy se v Unii prodává jako náhradní díly přímo či nepřímo majitelům těchto vozidel. Náhradní pneumatiky představují širší nabídku pneumatik prodávaných prostřednictvím většího spektra kanálů s různými marketingovými strategiemi. Náhradní pneumatiky se mohou prodávat přímo koncovým uživatelům nebo prostřednictvím příbuzných či nepříbuzných distributorů, kteří je následně prodávají koncovým uživatelům.

                     (631)

                     Hlavní prodejní kanály jsou prodej distributorům, kteří je dále prodávají majitelům vozových parků, a přímý prodej majitelům vozových parků, někdy souběžně s poskytováním služeb (správa, údržba, servis).

                     (632)

                     Cenu, kterou jsou zákazníci ochotni za pneumatiky pro nákladní automobily a autobusy zaplatit, ovlivňuje také jejich značka. Značky jsou často spojovány s vnímanou kvalitou a servisem, především u kvalitnějších pneumatik.

               4.3.2.   Vzájemný vztah mezi novými a protektorovanými pneumatikami

                     (633)

                     Komise došla k závěru, že hlavní výrobci v Unii se soustředí do úrovně 1 a 2, kde se pneumatiky navrhují tak, aby měly dlouhou životnost a mohly být protektorovány. To vysvětluje výrazně vyšší ceny (a zisková rozpětí) za očekávanou vysokou výkonnost pneumatik na úrovni 1 a 2.

                     (634)

                     Při šetření bylo zjištěno, že větší výrobci v Unii aktivně využívají možnost protektorovat své pneumatiky jako způsob vytváření věrnosti ke značce a odlišení od levnějších dovážených pneumatik úrovně 3. Šetření jako takové prokázalo, že hodnota připisovaná pneumatikám úrovně 1 a 2 má vlastně z velké části svůj původ v existenci odvětví protektorování na úrovni 3.

                     (635)

                     Kvůli vysoké zastupitelnosti protektorovaných a nových pneumatik je ale úroveň 3 nejzranitelnější vůči levnému čínskému dovozu dotčeného výrobku. To platí obzvláště s ohledem na povědomí uživatelů o tom, že z pohledu výkonnosti se protektorované a nové pneumatiky nižší kvality příliš neliší. Tato zastupitelnost zase určuje cenu jako určující faktor pro rozhodnutí zákazníka o koupi protektorovaných pneumatik nebo nových pneumatik úrovně 3.

                     (636)

                     Komise vyzvala zúčastněné strany k předkládání připomínek k předběžnému hodnocení a k poskytnutí informací na podporu nebo vyvrácení této analýzy, aby si v závěrečné fázi šetření vytvořila co nejúplnější obrázek.

                     (637)

                     Řada zúčastněných stran zpochybnila propojení mezi novými a protektorovanými pneumatikami a mezi úrovněmi. Komise veškeré informace týkající se této záležitosti shromáždila v poznámce ke spisu týkající se propojení (98).

                     (638)

                     Co se týče 634. bodu odůvodnění, CRIA a CCCMC uvedly, že existence odvětví protektorování neznamená pro pneumatiky úrovně 1 a 2 žádnou hodnotu.

                     (639)

                     Informace o významu odvětví protektorování jsou rozšířené a veřejnosti přístupné. Jak je uvedeno v 90. bodě odůvodnění, výrobci nových pneumatik vyrábějí také protektorované pneumatiky. Někteří čínští vyvážející výrobci mají pro protektorované pneumatiky vlastní značky, jako například Hankook Alphatread nebo Giti Genesis. Jak je vysvětleno v poznámce ke spisu týkající se propojení, Komise zjistila, že hlavní výrobci pneumatik, včetně čínských vyvážejících výrobců, jsou do odvětví protektorování zapojeni. Skupina Hankook pro své protektorovací činnosti využívá protektorovací firmy v Unii, jako je Vacu-Lug ve Spojeném království nebo B.R.P. Pneumatici v Itálii. Giti Genesis, dříve známá jako GT Ree Tread, využívá Vacu-Lug ve Spojeném království.

                     (640)

                     Kromě toho společnost Pirelli Itálie v roce 2009 uvedla ohledně smlouvy se společností Marangoni (dodavatel řešení v oblasti protektorování v Unii), že tento projekt, který je součástí strategie posilování a rozšiřování služeb společnosti Pirelli Truck, má přidat hodnotu zejména novým výrobkům v sérii 88 a 01, které byly na evropský trh uvedeny v roce 2009 a které se mimo jiné vyznačují tím, že jsou velmi vhodné k protektorování (99). Ostatní výrobci rovněž propagují své pneumatiky jako protektorovatelné, například dovozce značky Athos, který uvádí, že jeho pneumatiky mají obnovitelné drážkování a jsou vhodné k protektorování za studena i za tepla, přičemž to samé platí i pro značku Aeolus (100) (u obou značek se udává, že patří do úrovně 3). Z toho vyplývá, že protektorovatelnost představuje důležitý faktor jak v Evropské unii, tak v dotčené zemi. Šetření Komise totiž ukázalo, že výrobci „v horní úrovni“ se silně spoléhají na existenci a dostupnost odvětví protektorování, a to nejen proto, aby byl tento trh vnímán jako trh s vysokou hodnotou, ale i kvůli svým strategiím zaměřeným na spotřebitele a kontinuitu činností. Jak je dále uvedeno v poznámce ke spisu týkající se propojení, je protektorovatelnost ve výrobním odvětví Unie i dotčené země považována za něco více než pouhý marketingový přínos, a sice za zásadní faktor ovlivňující hodnotu v horních úrovních. Hodnota a prodejní cena výrobků v horních úrovních jsou tak nerozlučně spjaty s dobře fungujícím navazujícím odvětvím protektorování. Právě proto Komise v 634. bodě odůvodnění uvedla, že „hodnota připisovaná pneumatikám úrovně 1 a 2 má vlastně z velké části svůj původ v existenci odvětví protektorování na úrovni 3“.

                     (641)

                     Na základě těchto skutečností Komise potvrdila svá počáteční zjištění týkající se propojení mezi novými a protektorovanými pneumatikami a mezi jednotlivými úrovněmi.

                     (642)

                     Co se týče 635. bodu odůvodnění, CRIA a CCCMC se domnívají, že Komise neuvedla zdroj vysoké zastupitelnosti protektorovaných pneumatik, což následně učinilo cenu určujícím faktorem při rozhodování zákazníků o tom, zda koupí protektorované pneumatiky, nebo nové pneumatiky úrovně 3.

                     (643)

                     Komise uvedené tvrzení přijala. V poznámce ke spisu týkající se propojení tak uvedla příklady pneumatik různých úrovní, které mají společné prodejní kanály.

               4.4.   Dovoz z dotčené země

         4.4.1.   Objem dovozu z dotčené země a jeho podíl na trhu

                     (644)

                     Komise stanovila objem dovozu na základě údajů Eurostatu.

                     (645)

                     Dovoz z dotčené země do Unie a podíl na trhu na základě revidovaného výpočtu spotřeby v Unii podle 626. bodu odůvodnění se vyvíjel takto:

                        Tabulka 2

                        Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Objem dovozu z ČLR (v kusech)

                                 3 471 997

                                 3 840 290

                                 4 420 368

                                 4 596 098

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    110,6

                                    127,3

                                    132,4

                                 Podíl na trhu

                                 16,9 %

                                 18,3 %

                                 20,5 %

                                 21,1 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    108,2

                                    120,8

                                    124,8

                                    Zdroj: databáze Eurostatu Comext

                     (646)

                     Podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR v posuzovaném období zvýšil o 32 %, a sice z přibližně 3,5 milionu pneumatik v roce 2014 na přibližně 4,6 milionu pneumatik v období šetření. To mělo za následek zvýšení podílu čínského dovozu na rostoucím trhu ze 16,9 % na 21,1 %.

                     (647)

                     Skupina China National Tire a společnost Pirelli uvedly, že Komise měla pro svoji analýzu vzít v úvahu nárůst spotřeby v Unii a měla pro každou ze tří úrovní poskytnout samostatnou analýzu. Strany uvedly, že v úrovni 1 čínský dovoz klesl o 2,7 % a v úrovni 2 o 2 %, zatímco v úrovni 3 se v období 2015 a 2016 dovoz zvýšil o 3,9 %. Na závěr prohlásily, že jakýkoli údajný nárůst dovozu (v absolutním nebo relativním vyjádření) během období šetření nebyl výrazný a nezpůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu.

                     (648)

                     Jak je vysvětleno v 697. bodě odůvodnění, hospodářská situace výrobního odvětví Unie byla analyzována na agregovaném základě, který zahrnoval i analýzu dovozu. Vzhledem k segmentaci trhu Unie byla dodatečná analýza na úrovni jednotlivých úrovní provedena pouze u některých klíčových mikroekonomických ukazatelů. Objem dovozu dotčeného výrobku z ČLR vzrostl. Ze statistiky dovozu uvedené v databázi Eurostatu Comext (který, jak je vysvětleno v 623. a 624. bodě odůvodnění, mohl být podhodnocen) vyplývá, že tento nárůst objemu dovozu z ČLR byl výrazný, a to jak v absolutním, tak i relativním vyjádření.

               4.4.2.   Ceny dovozu z dotčené země

                     (649)

                     Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu. Cenové podbízení tohoto dovozu bylo stanoveno na základě údajů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

                     (650)

                     Průměrné dovozní ceny z dotčené země do Unie se vyvíjely takto:

                        Tabulka 3

                        Ceny dovozu (EUR/kus)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 ČLR

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    99,9

                                    88,4

                                    89,1

                                    Zdroj: databáze Eurostatu Comext

                     (651)

                     Během posuzovaného období klesly ceny čínského dovozu do Unie o 11 %.

                     (652)

                     Skupina China National Tire a společnost Pirelli uvedly, že analýza Komise postrádá jakýkoli odkaz na segmentaci trhu a uvádí pouze údaje Eurostatu, bez jakéhokoli odkazu na údaje o dovozu získané od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

                     (653)

                     Jak je vysvětleno v 697. bodě odůvodnění, hospodářská situace výrobního odvětví Unie byla analyzována na agregovaném základě a u některých klíčových mikroekonomických ukazatelů také – vzhledem k segmentaci trhu Unie – pro jednotlivé úrovně. Ve výpočtech podbízení však byly ceny od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku opravdu srovnávány s cenami výrobců v Unii s přihlédnutím k jednotlivé úrovni, do níž patřily.

                     (654)

                     Skupina China National Tire a společnost Pirelli dále tvrdily, že dovozní ceny byly významně ovlivněny kolísáním směnného kurzu. Komise nicméně nevidí, proč by měnový kurz měl mít význam, jelikož veškeré ceny použité pro účely srovnání při výpočtu rozpětí újmy jsou uvedeny v eurech. Kolísání mezi USD a EUR tudíž nehrálo roli při určování ani podbízení, a ani výše opatření. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (655)

                     Některé zúčastněné strany (Pirelli, skupina Giti) uvedly, že podle Eurostatu ceny čínského dovozu (zejména u úrovně 3) během posledních tří let klesaly pouze v důsledku poklesu cen surovin (o 15,6 EUR za kus). Strany uvedly, že ceny surovin (přírodního kaučuku a ropy) se výrazně snížily, což mělo trvalý dopad na dovozní ceny během období šetření.

                     (656)

                     Vývoj průměrných cen dovozu do Unie z dotčené země s vývojem cen hlavních surovin vypadal následovně:

                        Tabulka 4

                        Vývoj cen dovozu a hlavních surovin

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ceny dovozu z ČLR (EUR/kus)

                                 144,4

                                 144,3

                                 127,7

                                 128,8

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    100

                                    88

                                    89

                                 Přírodní kaučuk:

                                 SGX RSS3 US/tunu

                                 1 957

                                 1 560

                                 1 641

                                 2 050

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    80

                                    84

                                    105

                                 SGX TSR20 US/tunu

                                 1 710

                                 1 370

                                 1 378

                                 1 660

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    80

                                    81

                                    97

                                 Butadien v centech USD za lb

                                 59,0

                                 34,0

                                 37,2

                                 62,5

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    58

                                    63

                                    106

                                 Ukazatel ropy Brent v US za barel

                                 99,7

                                 53,4

                                 43,6

                                 49,6

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    54

                                    44

                                    50

                                    Zdroj: Databáze Eurostatu Comext a podnět

                     (657)

                     Ceny čínského dovozu neodrážely během posuzovaného období vývoj cen surovin. Zatímco ceny čínského dovozu zůstávaly v letech 2014 a 2015 stabilní, cena hlavních surovin se výrazně snížila – o 20 % u ukazatelů přírodního kaučuku a o přibližně 45 % u ukazatelů butadienu a ropy Brent. Naopak v letech 2015 a 2016 ceny čínského dovozu klesly o 12 % a ceny surovin zůstaly poměrně stabilní. A v roce 2016 a v období šetření, kdy většina cen surovin od druhého čtvrtletí roku 2016 do prvního čtvrtletí roku 2017 výrazně rostla, zůstaly ceny čínského dovozu stabilní. Komise proto dospěla k závěru, že ceny čínského dovozu nesouvisí s vývojem cen surovin. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

               4.4.3.   Cenové podbízení

                     (658)

                     Cenové podbízení během období šetření stanovila Komise srovnáním:

                                 1)

                                 vážených průměrných prodejních cen výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, podle typu výrobku a segmentu, upravených na úroveň ceny ze závodu, a

                                 2)

                                 odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů výrobku v jednotlivých segmentech z dovozu vyvážejících čínských výrobců zařazených do vzorku, účtovaných prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, stanovených na základě cen CIF (zahrnujících cenu, pojištění a náklady na přepravu zboží) s příslušnou úpravou o náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.

                     (659)

                     Toto cenové srovnání bylo provedeno u jednotlivých typů obchodů na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev z cen. Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Prokázal vážené průměrné rozpětí cenového podbízení mezi 18 % a 24 % při dovozu dotčeného výrobku z dotčené země na trhu Unie. Navíc bylo zjištěno, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na všech třech úrovních je významné: mezi 18 % a 20 % v úrovni 1 a mezi 22 % a 24 % v úrovni 2 a 3. Značná úroveň cenového podbízení dokládá výrazný účinek dumpingu v tomto případě.

                     (660)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že výpočty cenového podbízení by měly být tvořeny analogicky k metodice použité pro výpočet dumpingového rozpětí, tedy na základě srovnání váženého průměru prodejních cen typů výrobků a segmentu výrobců v Unii zařazených do vzorku účtovaných odběratelům, kteří nejsou ve spojení, s váženými průměrnými cenami všech srovnatelných vývozních transakcí. Po poskytnutí konečných informací zopakovaly některé strany podobná tvrzení. CRIA a CCCMC kromě toho tvrdily, že Komise by měla čínské ceny upravit směrem vzhůru, nebo ceny Unie protektorovaných pneumatik směrem dolů, aby srovnávané ceny odrážely podobnou kilometrovou životnost a poprodejní a záruční služby poskytované výrobci v Unii prodávajícími protektorované pneumatiky, zejména v případě úrovně 3, protože čínští výrobci takové služby neposkytují. Po poskytnutí konečných informací zopakovaly strany podobná tvrzení.

                     (661)

                     Jak je vysvětleno v 658. a 659. bodě odůvodnění, metodika srovnání cenového podbízení brala v úvahu průměrné prodejní ceny podle typu výrobku (dále též „PCN“) a podle segmentu. Cenové podbízení bylo vypočteno na základě srovnatelných transakcí podle typu výrobku nebo podle jednotlivých typů transakcí. Stejně jako u jednotlivých úrovní jsou pneumatiky považovány za podobné, co se týče kilometrové životnosti; celková úprava proto nebyla nutná. Totéž platí pro záruční služby, s výjimkou úrovně 3, kde výrobci Unie na rozdíl od čínských výrobců opravdu mohou poprodejní a záruční služby poskytovat. Komise následně v příslušných případech upravila ceny v úrovni 3 výrobců v Unii zařazených do vzorku o poprodejní a záruční služby. Rozpětí cenového podbízení a rozpětí prodeje pod cenou byla stanovena bez jakéhokoli vážení ve smyslu 692. bodu odůvodnění níže.

                     (662)

                     Co se týče tvrzení o analogii mezi výpočtem dumpingu a újmy, Komise konstatovala, že pro výpočet dumpingu je skutečně nutné při výpočtu dumpingových rozpětí pro obdobný výrobek jako celek zohlednit „veškeré srovnatelné vývozní transakce“ (101). Naproti tomu „není orgán provádějící šetření povinen […] stanovit existenci cenového podbízení u každého typu výrobku, který je předmětem šetření, a ani pokud jde o celý sortiment výrobků tvořících obdobný výrobek na domácím trhu. Orgán provádějící šetření má však povinnost objektivně posoudit účinek dumpingového dovozu na ceny na domácím trhu“. (102) V tomto případě Komisi stačila velmi vysoká shoda mezi typy výrobků prodávanými výrobci Unie a vyvážejícími výrobci na trhu Unie (celková shoda se pohybuje mezi 80 % a 90 %). Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (663)

                     CRIA a CCCMC uvedly, že Komise by měla zpřístupnit další informace o fyzických vlastnostech typů pneumatik, které byly použity pro účely srovnání, jelikož je velmi pravděpodobné, že zde existují rozdíly, které nejsou zohledněny v PCN, ale na jejichž základě by měla být provedena úprava. Tvrdily, že jelikož nemají žádné informace o výrobcích prodávaných výrobci v Unii zařazenými do vzorku, nemají možnost tyto rozdíly identifikovat. Strany dále argumentovaly, že tento přístup podporuje i zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci EK – Spojovací prostředky (103).

                     (664)

                     Komise tento argument nepřijala. Poukázala na to, že výše uvedená zpráva Odvolacího orgánu pojednává o nepředložení potřebných informací o vlastnostech daného výrobku, který byl použit ke stanovení běžné hodnoty. To vedlo k situaci, kdy se výrobci nemohli rozhodnout, zda je nutné požadovat úpravy na obchodní úrovni, či nikoli, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání podle čl. 2 odst. 10 základního antidumpingového nařízení v souvislosti s výpočtem dumpingu. Zpráva skupiny odborníků ve stejné věci však uvádí, že „ačkoli je zřejmé, že obecné požadavky na objektivní posouzení a skutečné důkazy uvedené v čl. 3 odst. 2 základního nařízení omezují rozhodovací pravomoc vyšetřujícího orgánu při provádění analýzy cenového podbízení, neznamená to, že jsou použitelné požadavky čl. 2 odst. 10 základního nařízení týkající se náležité individuální úpravy o rozdíly ovlivňující srovnatelnost cen“ (104). Proto se nelze o tuto judikaturu opírat v tomto případě, kdy CRIA a CCCMC pro účely výpočtu cenového podbízení a újmy spekulují o nedostatečném zpřístupnění informací o „jakýchkoli jiných relevantních vlastnostech“ a rozdílech, které nejsou zohledněny v PCN. Komise kromě toho provedla výpočet cenového podbízení podle své obvyklé metodiky, která zajišťuje spravedlivé srovnání, kde PCN dostatečně odrážejí fyzikální a další rozdíly mezi typy výrobku prodávanými výrobci v Unii a vyvážejícími výrobci. Kromě toho, pokud se vyvážející výrobci domnívají, že jejich výrobky mají zvláštní vlastnosti, které se liší od vlastností výrobků Unie a které nejsou podle nich zohledněny v PCN, měli tuto připomínku vznést včas, což se nestalo. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (665)

                     Některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise nestanovila cenové podbízení za celé posuzované období. Podrobný výpočet cenového podbízení byl proveden pouze za období šetření. Zatímco u dřívějších období lze ceny čínského dovozu srovnávat s prodejními cenami výrobního odvětví Unie, takové srovnání je v podstatě irelevantní a nesprávné, jelikož i) u cen čínského dovozu nejsou k dispozici žádné samostatné údaje podle úrovně a ii) v těchto průměrných cenách není zohledněna možnost, že se během daného období mohl sortiment výrobků změnit.

                     (666)

                     Ve zprávě Odvolacího orgánu WTO ve věci China – HP-SSST (EU) (105) byl uveden požadavek, aby orgán provádějící šetření posoudil význam cenového podbízení ze strany dumpingového dovozu ve vztahu k podílu domácí výroby, u něhož nebylo zjištěno cenové podbízení. Strany namítaly, že Komise toto posouzení neprovedla.

                     (667)

                     Jak je uvedeno v 658. bodě odůvodnění, Komise provedla v souladu použitelnou judikaturou výpočty na základě ověřených údajů za období šetření, podle PCN a úrovní. Veškeré výpočty byly zúčastněným stranám zpřístupněny při současném zachování jejich procesních práv. Celková úroveň cenového podbízení se během období šetření pohybovala okolo 21 %, což Komise považuje za významné. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (668)

                     CRIA a CCCMC přesto považovaly za pravděpodobné, že Komise zjistila cenové podbízení pouze u malého podsouboru prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku. Podle jejich názoru má Komise posoudit případný tlak na ceny, který mohl čínský dovoz vyvíjet na zbývající prodej výrobního odvětví Unie, u něhož Komise nezjistila cenové podbízení.

                     (669)

                     Toto tvrzení bylo odmítnuto, protože objem prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku, který odpovídal dovozu čínských vyvážejících výrobců, je značný (mezi 80 % a 90 %). Navíc bylo zjištěno, že vážené průměrné rozpětí cenového podbízení na všech třech úrovních je významné, a sice mezi 18 % a 24 %:

                     (670)

                     Skupina China National Tire a společnost Heuver požádaly, aby ceny CIF společnosti Aeolus byly revidovány tak, aby odrážely náklady po dovozu společnosti Heuver. Společnost Pirelli tvrdila, že Komise musí při porovnávání pneumatik Pirelli s ostatními pneumatikami vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Unie a (nezávislými) maloobchodníky zohlednit její dodatečné náklady.

                     (671)

                     Komise zjistila, že společnost Heuver není ve spojení se skupinou China National Tire. Úprava proto nebyla oprávněná. Co se týče společnosti Pirelli, byla vážená průměrná cena CIF stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, jak je popsáno ve 118. bodě odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení. Jak je vysvětleno v 673. až 678. bodě odůvodnění níže, považovala Komise za vhodné použít čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení analogicky k výpočtům cenového podbízení a prodeje pod cenou v antisubvenčních věcech, s ohledem na Deklaraci o řešení sporů podle Dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 nebo části V Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, která stanoví konzistentní přístup k antidumpingovým i antisubvenčním věcem. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (672)

                     Několik stran tvrdilo, že Komise se při analýze cenového podbízení a stanovení výše újmy nemůže opírat o početně zjištěné vývozní ceny a že použitá metodika je v rozporu s čl. 8 odst. 1 písm. a) a čl. 8 odst. 2 základního nařízení. Kromě toho skupina Hankook tvrdila, že při výpočtu rozpětí újmy měla být považována za jediný hospodářský subjekt.

                     (673)

                     Zaprvé čl. 8 odst. 1 základního nařízení odkazuje na účinek dovozu subvencovaných výrobků, který může výrobcům v Unii způsobit újmu, a nikoli na cenu dalšího prodeje společnosti (dovozce ve spojení) v Unii jinému odběrateli.

                     (674)

                     Zadruhé, co se týče cenového podbízení, základní nařízení nestanoví pro tyto výpočty žádnou konkrétní metodu. Komise má proto při posuzování tohoto faktoru újmy široký prostor pro uvážení. Tento prostor je omezen nutností založit závěry na skutečných důkazech a provést objektivní posouzení, jak je požadováno v čl. 8 odst. 1 základního nařízení.

                     (675)

                     Co se týče prvků, které mají být při výpočtu cenového podbízení zohledněny (zejména vývozní ceny), musí Komise určit první bod, v němž dochází (nebo může docházet) mezi výrobci v Unii na trhu Unie k hospodářské soutěži. Tímto bodem je v podstatě nákupní cena prvního dovozce, který není ve spojení, jelikož tato společnost má v zásadě možnost najít si dodavatele ve výrobním odvětví Unie, nebo mezi zahraničními odběrateli. Naproti tomu zkoumání cen dalšího prodeje dovozců, kteří nejsou ve spojení, nezohledňuje bod, kdy dochází ke skutečné hospodářské soutěži. Jedná se jen o bod, kdy se etablovaná struktura prodeje vývozce pokouší nalézt odběratele, nicméně k tomu dochází až poté, co bylo přijato rozhodnutí o dovozu. Jakmile totiž vývozce etabloval svůj systém společností v Unii ve spojení, tyto společnosti se již rozhodly, že zdroj jejich zboží bude pocházet ze zahraničí. Proto by měl bod srovnání být ihned poté, co zboží překročí hranice Unie, a nikoli v pozdější fázi distribučního řetězce, například při prodeji konečnému uživateli zboží.

                     (676)

                     Tento přístup rovněž zajišťuje soudržnost v případech, kdy vyvážející výrobce prodává zboží přímo odběrateli, který není ve spojení (ať se jedná dovozce, nebo konečného uživatele), protože podle tohoto scénáře by ceny dalšího prodeje nebyly z podstaty věci použity. Jiný přístup by vedl k diskriminaci mezi vyvážejícími výrobci pouze na základě prodejního kanálu, který používají. Tento přístup navíc rovněž zajišťuje konzistentní výsledky ve věcech paralelního antidumpingového a antisubvenčního šetření.

                     (677)

                     V tomto případě nelze dovozní cenu vzít v nominální hodnotě, protože vyvážející výrobce a dovozce jsou ve spojení. Proto v zájmu stanovení spolehlivé dovozní ceny za běžných tržních podmínek musí být tato cena vypočtena za použití ceny dalšího prodeje dovozce, který je ve spojení, účtované prvnímu nezávislému odběrateli jakožto výchozího bodu. Pro tuto rekonstrukci jsou relevantní pravidla pro výpočet vývozní ceny uvedená v čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení, která se použijí analogicky, stejně tak, jak jsou relevantní pro stanovení vývozní ceny pro účely dumpingu. Analogické použití čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení tak umožňuje dospět k ceně, která je plně srovnatelná s cenou CIF (hranice Unie), jež se používá při posuzování prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

                     (678)

                     Proto je oprávněné v zájmu spravedlivého srovnání odečíst od ceny dalšího prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, prodejní, režijní a správní náklady a zisk vzniklé dovozci, který je ve spojení, a dospět tak ke spolehlivé ceně CIF.

                     (679)

                     Několik stran požádalo Komisi, aby sdělila druh některých nákladů po dovozu a použitý procentní podíl, s uvedením zdroje. Kromě toho skupina Xingyuan tvrdila, že tyto fixní náklady by měly být rozděleny jako pevně stanovená částka na jednu pneumatiku, namísto procentního podílu, který nespravedlivě penalizuje vývozce, jejichž ceny jsou na nižším konci cenového rozsahu.

                     (680)

                     Komise konstatovala, že u nákladů po dovozu zvýšila hodnotu CIF o 3,2 % (z čehož náklady na dopravu představovaly 60 %, manipulační náklady 32 % a celní výdaje 8 %). Tyto procentní podíly byly vypočítány na základě ověřených nákladů po dovozu na jeden kus a následně byly vyjádřeny jako procento ceny CIF ověřených dovozců, kteří nejsou ve spojení.

                     (681)

                     CCCMC a CRIA uvedly, že pro účely stanovení cenového podbízení a prodeje pod cenou by měly být vzaty v úvahu rozdíly mezi novými pneumatikami a protektorovanými pneumatikami, aby bylo srovnání při šetření spravedlivé.

                     (682)

                     Jak je uvedeno ve 117. bodě odůvodnění, nové i protektorované pneumatiky mají stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní použití. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (683)

                     Skupina Hankook zjistila rozpor mezi ziskovým rozpětím uvedeným u úrovně 1 a cílovým ziskovým rozpětím použitým ke stanovení rozpětí prodeje pod cenou.

                     (684)

                     Komise rozpětí prodeje pod cenou přezkoumala a zjistila, že při jeho stanovování došlo u úrovně 1 a 2 k administrativní chybě. Komise proto výpočet rozpětí prodeje pod cenou upravila.

                     (685)

                     Na základě žádosti skupiny Hankook Komise zpřístupnila další informace o položkách týkajících se prodejních, režijních a správních nákladů, které byly odečteny od ceny prvnímu nezávislému odběrateli, aby bylo dosaženo úrovně ceny ze závodu. Komise potvrdila, že odečtené náklady byly: náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, dále náklady na balení, úvěry, slevy a poplatky. Komise od cen výrobců Unie neodečetla nepřímé výdaje na prodej, výzkum a vývoj, financování, marketing a ani zisk.

               4.5.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

         4.5.1.   Obecné poznámky

                     (686)

                     V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

                     (687)

                     Jak je uvedeno ve 24. až 32. bodě odůvodnění, byl za účelem určení možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie proveden výběr vzorku.

                     (688)

                     Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise posoudila makroekonomické ukazatele na základě údajů obsažených v podnětu, případně statistik Eurostatu a informací poskytnutých sdružením ETRMA, tak aby se údaje týkaly všech výrobců v Unii. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku a v podání sdružení ETRMA. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

                     (689)

                     Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita a výše subvenčního rozpětí.

                     (690)

                     Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál.

                     (691)

                     Je třeba zmínit dvě poznámky ohledně metodiky analýzy ukazatelů újmy, která byla provedena v předběžné fázi.

                     (692)

                     Jak je uvedeno ve 28. bodě odůvodnění, výrobci v Unii spadají z pohledu velikosti do dvou kategorií společností: velké společnosti, které představují 85 %, a malé a střední podniky (velmi roztříštěné), které představují 15 % celkového prodeje v Unii výrobců v Unii v roce 2016. Vzhledem k vytvoření vzorku unijních výrobců ale údaje o prodeji malých a středních podniků zařazených do vzorku představovaly jen zlomek celkového prodeje všech unijních výrobců zařazených do vzorku v Unii. Komise se proto rozhodla upravit výsledky unijních výrobců zařazených do vzorku podle tržního podílu každé kategorie společností. Vzhledem k tomu, že malé a střední podniky jsou aktivní pouze v úrovni 3, bylo přímým důsledkem této úpravy zvýšení podílu úrovně 3 na prodeji v rámci souboru údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

                     (693)

                     Navíc byl celkový prodej unijních výrobců v Unii rozdělen mezi tři úrovně v následujícím poměru: úroveň 1: 51 %, úroveň 2: 23 % a úroveň 3: 26 %. Údaje o prodeji unijních výrobců zařazených do vzorku v Unii ale ani po úpravě popsané v 692. bodě odůvodnění neodpovídaly skutečnému poměru prodeje v Unii na každé úrovni. Proto se Komise rozhodla upravit výsledky unijních výrobců zařazených do vzorku podle podílu každé úrovně na celkovém prodeji unijních výrobců v Unii, aby zajistila zastoupení všech tří úrovní podle jejich podílu na celkovém prodeji v Unii ve všech mikroekonomických ukazatelích.

                     (694)

                     Několik stran tvrdilo, že pokud Komise přistoupí k segmentaci na tři úrovně, musí se stanovení újmy provést také na daných úrovních. Zejména je třeba posoudit postavení výrobního odvětví Unie, jakož i dopad dovozu v rámci každé úrovně, například dopad dovozu na úrovni 2 (čínský dovoz i dovoz z jiných zemí) je třeba posoudit u výrobců v Unii na úrovni 2.

                     (695)

                     Komise měla za to, že navzdory segmentaci trhu Unie mají pneumatiky, jak jsou definovány ve 109. bodě odůvodnění, stejné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a jsou vzájemně zastupitelné. V důsledku toho bylo pro dotčený výrobek provedeno stanovení újmy v souladu s antisubvenční dohodou Světové obchodní organizace (WTO). Odvolací orgán konkrétně shledal, že „když vyšetřovací orgány přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, měly by v zásadě podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek“ (106). Z tohoto důvodu je podle práva WTO možná segmentová analýza, musí však být doprovázena analýzou celého výrobního odvětví. Tribunál rovněž uznal, že se analýza újmy může zaměřit na úroveň nejvíce postiženou subvencovaným dovozem (107).

                     (696)

                     Komise proto provedla analýzu některých ukazatelů pro každou úroveň. Jak je uvedeno v 823. až 834. bodě odůvodnění, tato analýza potvrzuje, že celkově výrobní odvětví Unie utrpělo újmu a že trendy týkající se dotčeného výrobku jako celku obecně odpovídají trendům pro úrovně posuzované zvlášť.

                     (697)

                     Hospodářská situace výrobního odvětví Unie je analyzována na agregovaném základě a u některých mikroekonomických ukazatelů také – vzhledem k segmentaci trhu Unie – pro jednotlivé úrovně.

                     (698)

                     Několik stran požádalo o podrobnější informace týkající se metodiky pro vážení různých kategorií společností (velké podniky nebo malé a střední podniky) a vážení podle úrovní, jak je popsáno v 692. a 693. bodě odůvodnění.

                     (699)

                     Proces vážení byl založen na objemu prodeje, jelikož se jedná o relevantní parametr při posuzování prodejní ceny v Unii pro stanovení výrobních nákladů nebo ziskovosti prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

                     (700)

                     Jedním z kritérií výběru vzorku výrobců v Unii byla jejich reprezentativnost, pokud jde o velikost, zejména rozdíly mezi malými a středními podniky a většími společnostmi (29. bod odůvodnění). Do vzorku bylo zařazeno pět malých a středních podniků. Jeden z nich se rozhodl spolupráci při šetření ukončit. Čtyři odpověděly na dotazník k výběru vzorku.

                     (701)

                     Kromě toho Komise vzala v úvahu připomínky zúčastněných stran, které tvrdily, že segmentace trhu do tří úrovní se musí odrazit na vzorku výrobců v Unii (25. bod odůvodnění). Jak je uvedeno ve 26. bodě odůvodnění, spolupracující výrobci v Unii poskytli dodatečné informace.

                     (702)

                     Komise do vzorku zařadila jedenáct výrobců v Unii. Jedná se o neobvykle velký počet výrobců v Unii, kteří mají být předmětem šetření. I přes toto úsilí však bylo kvůli výsledkům malých a středních podniků a rozdělení do úrovní nutné provést vážení, aby bylo možné řádně analyzovat výslednou agregaci mikroekonomických ukazatelů újmy.

                     (703)

                     Rozdělení prodeje spolupracujících výrobců v Unii a výrobců v Unii zařazených do vzorku do jednotlivých úrovní bylo podobné: v rozmezí od 60 % do 70 % pro úroveň 1, v rozmezí od 15 % do 25 % pro úroveň 2 a v rozmezí od 10 % do 20 % pro úroveň 3. Malé a střední podniky jsou zastoupeny v rozmezí od 7 % do 10 % celkového prodeje v Unii nahlášeného spolupracujícími výrobci v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku kromě toho vyrábějí nové a protektorované pneumatiky v úrovni 2 a 3. Přibližně polovinu prodeje vzorku v úrovni 3 tvoří protektorované pneumatiky.

                     (704)

                     Prvním krokem bylo odhadnout rozdělení podílu prodeje mezi velkými společnostmi a malými a středními podniky. Odhad prodeje malých a středních podniků vycházel z informací poskytnutých sdružením ETRMA (pro protektorování za studena) a dodavateli běhounů, kteří nejsou členy sdružení ETRMA Europool (108). Pro účely tohoto šetření se mělo za to, že pneumatiky protektorované za studena prodávají malé a střední podniky, zatímco pneumatiky protektorované za tepla prodávají velcí výrobci. Jedná se o konzervativní přístup k odhadu prodeje malých a středních podniků, jelikož Komise prověřovala i jednoho malého či středního výrobce, který používal obě techniky. Odhad prodeje velkých společností představuje rozdíl mezi celkovým prodejem v Unii výrobců v Unii a odhadem prodeje malých a středních podniků. Komise zjistila, že prodej malých a středních podniků tvořil v roce 2016 přibližně 15 % celkového prodeje výrobního odvětví Unie v Unii (jak je uvedeno výše, jedná se o konzervativní odhad, neboť některé malé a střední podniky rovněž používají protektorování za tepla). V důsledku toho byl podíl pro velké společnosti stanoven na přibližně 85 % a pro malé a střední podniky na přibližně 15 %.

                     (705)

                     Druhým krokem bylo porovnání poměru mezi 85 % a 15 % s poměrem ve vzorku (v němž měly velké společnosti váhu více než 95 %). Údaje o prodeji malých a středních podniků zařazených do vzorku kromě toho tvořily zhruba 4 % celkového prodeje v Unii malých a středních výrobců na území Unie. Aby byl relativní význam obou kategorií výrobců v Unii řádně promítnut do mikroekonomických ukazatelů, Komise při agregaci vážila ukazatele jednotlivých společností na základě výše uvedeného poměru 85 %/15 %. Výsledkem této metodiky bylo zvýšení váhy prodeje v úrovni 3 použité ke stanovení mikroekonomických ukazatelů.

                     (706)

                     Předběžně byly obě váhy, jak váha kategorie společností, tak váha úrovní, použity během posuzovaného období rovnoměrně, a to na základě roku 2016. Komise považovala s ohledem na dostupné důkazy tento přístup za přiměřený.

                     (707)

                     CRIA a CCCMC uvedly, že Komise by neměla pro celé posuzované období používat pevně stanovený poměr (tj. poměr vypočtený za rok 2016), ale spíše poměr pro každou fázi posuzovaného období. Kromě toho tvrdily, že někteří velcí výrobci běhounů vyrábějí protektorované pneumatiky za použití postupu za studena a že dva výrobci protektorovaných pneumatik jsou součástí větší skupiny, a tudíž by měli být považováni za velkou společnost. Strany proto tvrdily, že použitá metodika nemůže být považována za konzervativní a že objem prodeje malých a středních podniků byl nadhodnocen. Sdružení Bipaver tvrdilo, že postup protektorování za tepla nevyužívá pouze jedna, ale více protektorovacích firem v Unii (109).

                     (708)

                     Komise nejprve přezkoumala tvrzení a důkazy, které strany předložily. Zjistila, že někteří velcí dodavatelé běhounů jsou skutečně ve spojení s dceřinými společnostmi vyrábějícími protektorované pneumatiky za použití postupu za studena. Kromě toho dva výrobci, kteří byli původně považováni za malé a střední podniky a které strany zmínily, jsou součástí větších skupin, a nemohou být proto považovány za malé a střední podniky. Komise tak poměry použité při vážení upravila. Velcí dodavatelé a malé a střední podniky poskytli údaje o svých prodejích během posuzovaného období. Celkový nahlášený objem činí přibližně: 2014: 254 000, 2015: 227 000, 2016: 240 000 a v období šetření: 250 000 protektorovaných pneumatik, což představuje přibližně 5,5 % odhadovaného prodeje protektorovaných pneumatik během posuzovaného období.

                     (709)

                     Zadruhé, pokud jde o prodej pneumatik protektorovaných za tepla malými a středními podniky, Komise zjistila, že pomocí tohoto procesu vyrábí protektorované pneumatiky více než jeden malý či střední podnik. Požádala tedy několik výrobců, aby jí za posuzované období poskytli údaje o objemu výroby za tepla. Celkový nahlášený objem činí přibližně: 2014: 149 000, 2015: 152 000, 2016: 138 000 a v období šetření: 132 000 protektorovaných pneumatik, což představuje přibližně 3,2 % odhadovaného prodeje protektorovaných pneumatik během posuzovaného období.

                     (710)

                     Zatřetí, Komise přepočítala odhad prodeje malých a středních podniků v posuzovaném období, přičemž přičetla prodej pneumatik protektorovaných za tepla malými a středními podniky a odečetla prodej pneumatik protektorovaných za studena velkými společnostmi.

                     (711)

                     Nakonec Komise vypočítala podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii za každou fázi posuzovaného období:

                        Tabulka 5

                        Podíl prodeje malých a středních podniků na celkovém prodeji v Unii (v %)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Poměr použitý v konečné fázi pro prodej malých a středních podniků v rámci celkového prodeje v Unii

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                 13,2

                                 Poměr použitý v předběžné fázi pro prodej malých a středních podniků v rámci celkového prodeje v Unii

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                                 14,6

                     (712)

                     Jak je uvedeno v tabulce 5, váha malých a středních podniků v celkovém prodeji v Unii byla v posuzovaném období zvýšena o 2,3 procentního bodu za rok 2014, o 0,7 procentního bodu za rok 2015 a snížena o 0,9 procentního bodu za rok 2016 a o 1,4 procentního bodu za období šetření. Jak vyplývá z tabulky 2, nemá použití specifického poměru pro každý rok posuzovaného období žádný dopad na závěry založené na trendech v předběžné fázi, které zůstávají pro úroveň 3 v platnosti. Komise dospěla k závěru, že stanovení poměru za každý rok má na celkový výsledek analýzy jen okrajový dopad. Na základě výše uvedených skutečností zůstávají závěry založené na trendech v předběžné fázi v platnosti.

                     (713)

                     Co se týče druhé úpravy podle úrovně, vycházela Komise v předběžné fázi z informací poskytnutých žadatelem, které pro spotřebu Unie v roce 2016 stanoví odhad váhy každé úrovně. CRIA a CCCMC ovšem tvrdily, že Komise by měla pro každé období posuzovaného období použít zvláštní poměr.

                     (714)

                     Z šetření nevyplynuly žádné údaje, které by byly vhodnější a které by mohly být použity pro výpočet váhy úrovní v průběhu posuzovaného období, a ani zúčastněné strany takové údaje nepředložily. Komise se proto rozhodla, že v konečné fázi druhou úpravu podle úrovní neuplatní. Tento přístup zvýšil váhu úrovně 1 a 2 použitou ke stanovení mikroekonomických ukazatelů.

                     (715)

                     CRIA a CCCMC tvrdily, že proces vážení byl protiprávní, jelikož základní nařízení neumožňuje změny vzorku výrobců v Unii, který má být reprezentativní pro celé výrobní odvětví Unie. Kromě toho tvrdily, že metodika Komise není v souladu s požadavkem založit stanovení újmy na skutečných důkazech k provedení objektivního posouzení, protože celkový výsledek posouzení újmy byl nakonec determinován velmi omezeným počtem společností, na úkor mnohem většího souboru údajů, jehož význam byl snížen. CRIA a CCCMC rovněž uvedly, že Komise se nemůže spoléhat na informace poskytnuté čtyřmi malými a středními podniky zařazenými do vzorku, které by tvořily základ pro stanovení váhy ukazatelů újmy. Po poskytnutí konečných informací CRIA a CCCMC uvedly, že Komise se nezabývala tím, že metodika pro první úpravu není vhodná. Strany tvrdily, že Komise měla od svého přístupu upustit.

                     (716)

                     Komise připomněla metodiku uvedenou v 699. až 714. bodě odůvodnění.

                     (717)

                     Kromě toho zopakovala, vybraný vzorek se v důsledku vážení stal statisticky reprezentativnějším pro výrobní odvětví Unie jako celek, což je v souladu s platnou judikaturou WTO a EU (110). Díky tomu mohla Komise navíc lépe zohlednit výsledky výrobců v Unii, kteří nebyli zařazeni do vzorku (malé a střední podniky a velcí výrobci), které by jinak nebyly dostatečně promítnuty v ukazatelích újmy, jestliže by Komise svá zjištění zakládala na vzorku, aniž by v daném případě uplatnila váhu. Vzhledem k roztříštěnosti výrobního odvětví Unie nemohla Komise jednoduše opomenout význam malých a středních výrobců na trhu Unie. Údaje poskytnuté ověřenými malými a středními podniky představují přibližně 4 % odhadované celkové výroby malých a středních podniků v posuzovaném období. V zájmu zohlednění poměrného významu těchto dvou kategorií společností založila Komise svá zjištění na ověřených údajích od společností zařazených do vzorku a uplatnila příslušné váhy. Informace, z nichž Komise vycházela, byly k dispozici v souboru, který nemá důvěrnou povahu, a v případě potřeby byly řádně ověřeny. Komise se proto domnívá, že provedla objektivní posouzení existence újmy založené na skutečných důkazech. Tato tvrzení proto byla zamítnuta.

               4.2.   Segmentovaná analýza újmy

                     (718)

                     Jak je vysvětleno v 697. bodě odůvodnění, hospodářská situace výrobního odvětví Unie byla analyzována na agregovaném základě a u některých mikroekonomických ukazatelů také – vzhledem k segmentaci trhu Unie – pro jednotlivé úrovně. Některé zúčastněné strany tvrdily, že analýza újmy podle segmentů by měla zohlednit všechny ukazatele újmy a ukazatele příčinné souvislosti. Odkazovali na zprávu Odvolacího orgánu ve věci Spojené státy – ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska (111). Uvedené strany kromě toho požadovaly, aby Komise také rozlišovala mezi novými a protektorovanými pneumatikami, pneumatikami původního zařízení a náhradními pneumatikami, protože trh s původním zařízením je před čínskou konkurencí chráněn, opět s odkazem na zprávu Odvolacího orgánu ve věci Spojené státy – ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska (112).

                     (719)

                     Výše uvedená judikatura uvádí, že vyšetřovací orgány, které přezkoumávají jednu část domácího výrobního odvětví, „by v zásadě měly podobným způsobem přezkoumat všechny ostatní části, které toto odvětví tvoří, a stejně tak přezkoumat dané výrobní odvětví jako celek“ (113). Zpráva Odvolacího orgánu však neukládá vyšetřujícím orgánům povinnost předložit všechny ukazatele újmy podle jednotlivých segmentů.

                     (720)

                     Kromě toho byl skutkový stav této věci odlišný. Podle zprávy Odvolacího orgánu ve věci Spojené státy – ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska byla významná část domácí výroby ve Spojených státech – výroba pro vlastní spotřebu – před přímou konkurencí daného dovozu chráněna strukturou domácího trhu. Za této specifické situace zpochybnil Odvolací orgán „komparativní posouzení“ jednotlivých částí domácího trhu, které „srovnávalo“ obchodní trh se závislým trhem. Podle Odvolacího orgánu se tím „posílila“ schopnost vyšetřovacích orgánů náležitě posoudit situaci domácího výrobního odvětví jako celku. V tomto případě však ochrana segmentů úrovně 1 a 2 na trhu Unie neexistuje. Prodej čínského dovozu je soustředěn zejména na trhu náhradních dílů, což je fakt, který se neodvíjí od struktury trhu Unie. Dotčený výrobek byl navíc prodáván také výrobcům původního zařízení. Tvrzení, že trh Unie s původním zařízením byl před čínskou konkurencí chráněn, a měl by být tudíž analyzován samostatně, bylo proto zamítnuto.

                     (721)

                     Kromě toho, jak je uvedeno 695. bodě odůvodnění, judikatura rovněž potvrzuje, že při zkoumání, zda újmu utrpělo celé odvětví Unie, se analýza může zaměřit na segment, který byl subvencovaným dovozem postižen nejvíce. V tomto případě se přibližně 65 % čínského dovozu pneumatik soustředí do úrovně 3. Řádná analýza újmy tudíž nemůže opomíjet dopad subvencovaného dovozu, zejména v situaci na trhu, kdy prodej pneumatik úrovně 3 trvale roste a kde jsou všechny úrovně, které tvoří trh s pneumatikami v Unii, vzájemně propojené.

                     (722)

                     Z těchto důvodů se Komise domnívá, že provedla řádné přezkoumání celého výrobního odvětví.

               4.2.1.   Makroekonomické ukazatele

                     (723)

                     CRIA a CCCMC tvrdily, že mají pochybnosti o spolehlivosti některých informací, jež tvořily základ pro makroekonomické ukazatele.

                     (724)

                     Soubor, který nemá důvěrnou povahu, obsahoval i objasnění předběžných zjištění (114).

                     (725)

                     Co se týče stanovení makroekonomických ukazatelů, vycházela Komise z různých zdrojů, včetně údajů poskytnutých Evropským sdružením výrobců pneumatik a kaučuku (dále též „ETRMA“). Sdružení ETRMA zveřejňuje analýzu trhu, která je veřejně dostupná na jeho internetových stránkách. Verze podnětu, která nebyla důvěrná, obsahovala dokument pocházející od sdružení ETRMA (příloha 16 – brožura ETRMA pro rok 2016 (115)). Komise konstatovala, že někteří vyvážející výrobci a někteří výrobci v Unii, kteří jsou členy sdružení ETRMA, rovněž poskytli podklady vycházející z údajů sdružení ETRMA (např. skupina Hankook a Pirelli).

               4.2.1.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                     (726)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu Komise zjistila, že jak vyplývá z 625. bodu odůvodnění, objem výroby v Unii by měl být opraven, aby obsahoval i prodej dodavatelů běhounů, kteří nejsou členy sdružení ETRMA Europool. Kromě toho byla při stanovování výrobní kapacity zjištěna administrativní chyba.

                     (727)

                     Odhadovaná celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii byly náležitě revidovány a v průběhu posuzovaného období se vyvíjely takto:

                        Tabulka 6

                        Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Objem vývozu (v kusech) (116)

                                 20 973 089

                                 20 360 055

                                 20 619 725

                                 21 111 923

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    97,1

                                    98,3

                                    100,7

                                 Výrobní kapacita (v kusech)

                                 29 038 117

                                 28 225 985

                                 27 115 950

                                 26 525 214

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,4

                                    91,3

                                 Využití kapacity

                                 72,2 %

                                 72,1 %

                                 76,0 %

                                 79,6 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    100

                                    105

                                    110

                                    Zdroj: Sdružení ETRMA, dodavatelé běhounů, kteří nejsou členy ETRMA Europool, databáze Eurostatu Comext a informace předložené žadatelem.

                     (728)

                     Jak ukazuje tabulka 6, výroba zůstala relativně stabilní, přičemž v období šetření bylo vyrobeno 21,1 milionu pneumatik, zatímco míra využití kapacity se během posuzovaného období vzhledem k poklesu výrobní kapacity zvýšila o 7,4 procentních bodů (ze 72,2 % na 79,6 %).

                     (729)

                     Hlavní příčinu zvýšeného využití kapacity lze vidět pouze ve významném snížení výrobní kapacity o téměř 10 %. To se týkalo především protektorování, neboť v posuzovaném období nejméně 85 malých a středních podniků nacházejících se prakticky ve všech členských státech přestalo vyrábět protektorované pneumatiky, ale také uzavření dceřiných společností velkých společností (117).

                     (730)

                     Stagnace výroby v Unii a uzavření společností je v rozporu s rostoucí spotřebou v Unii v období po krizi, z níž mohlo mít výrobní odvětví Unie prospěch.

               4.2.1.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

                     (731)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu Komise zjistila, že jak vyplývá z 625. bodu odůvodnění, celkový objem prodeje na trhu Unie by měl být opraven, aby obsahoval i prodej dodavatelů běhounů, kteří nejsou členy sdružení ETRMA Europool.

                     (732)

                     Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu v Unii byly náležitě revidovány a v průběhu posuzovaného období se vyvíjely takto:

                        Tabulka 7

                        Objem prodeje a podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Celkový objem prodeje na trhu Unie (v kusech) (118)

                                 14 835 082

                                 14 738 677

                                 14 533 199

                                 14 584 885

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    99,4

                                    98,0

                                    98,3

                                 Podíl na trhu

                                 72,4 %

                                 70,3 %

                                 67,3 %

                                 67,1 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    97,2

                                    93,0

                                    92,7

                                    Zdroj: Sdružení ETRMA, dodavatelé běhounů, kteří nejsou členy ETRMA Europool a databáze Eurostatu Comext.

                     (733)

                     Na rostoucím trhu se prodej v Unii během posuzovaného období mírně snížil. To vedlo k poklesu podílu na trhu o 5,3 procentních bodů (ze 72,4 % na 67,1 %), zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl o více než 1,1 milionu pneumatik, což představuje nárůst podílu na trhu o 4,2 procentních bodů (ze 17,1 % na 21,3 %).

                     (734)

                     Skupina China National Tire společnost Pirelli uvedly, že objem prodeje na trhu Unie zůstal během předchozích tří let stabilní a že podíl výrobního odvětví Unie na trhu klesl v letech 2014–2017 o 5 procentních bodů, což je nevýrazný pokles.

                     (735)

                     Uvedené společnosti dále tvrdily, že objem prodeje v Unii uvedený v podnětech vykázal v období od roku 2013–2016 výrazný pokles v úrovni 3 (– 30 %), pokles prodeje v úrovni 2 (– 7 %) a mírný pokles prodeje v úrovni 1 (– 1 %). V takovém případě je zřejmé, že újma byla zjištěna pouze v segmentu úrovně 3 a že analýza újmy musí zohlednit segmentaci trhu.

                     (736)

                     Komise konstatovala, že údaje uvedené v předchozím bodě odůvodnění se týkají pouze prodeje žadatelů, a nikoli celého výrobního odvětví Unie. Navíc se týkají jiného časového období. Proto není možné vývoj objemu prodeje žadatelů aplikovat na celé výrobní odvětví Unie. Jak je vysvětleno v 718. až 722. bodě odůvodnění, Komise se domnívá, že existence podstatné újmy musí být stanovena s ohledem na dotčený výrobek a výrobní odvětví Unie jako celek, a nejen pro jeho určité části. Z toho důvodu Komise nezkoumala izolované trendy, konkrétně podle úrovní, jelikož se řídila agregovaným přístupem.

               4.2.1.3.   Růst

                     (737)

                     Spotřeba v Unii v posuzovaném období vzrostla o 6,1 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se navzdory rostoucí spotřebě snížil o 1,7 %, takže výrobní odvětví Unie ztratilo část svého podílu na trhu. Na druhou stranu, podíl dovozu z dotčené země během posuzovaného období vzrostl (o více než 4 procentní body).

                     (738)

                     Skupina Giti uvedla, že spotřeba v Unii se má analyzovat z podle hodnoty, a nikoli objemu. Z tohoto hlediska se spotřeba v Unii snížila o 5 % podle hodnoty a mezi rokem 2016 a obdobím šetření začala opět pomalu stoupat.

                     (739)

                     Komise toto tvrzení zamítla. Spotřeba v Unii zachycuje počet pneumatik, které jsou v daném okamžiku k dispozici na trhu Unie. Tato spotřeba se obvykle vypočítává na základě objemu právě proto, aby se zabránilo situaci, kdy by chování účastníků trhu v oblasti tvorby cen mohlo ovlivňovat trendy v posuzovaném období.

               4.2.1.4.   Zaměstnanost a produktivita

                     (740)

                     Produktivita byla přepočítána na základě revidovaných údajů o výrobě v Unii, jak je vysvětleno v 726. bodě odůvodnění. Zaměstnanost a produktivita se tedy v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 8

                        Zaměstnanost a produktivita

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Počet zaměstnanců

                                 38 445

                                 36 478

                                 34 959

                                 34 188

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    89

                                 Produktivita (v kusech na zaměstnance) (119)

                                 546

                                 558

                                 590

                                 618

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    102

                                    108

                                    113

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, podání od dodavatelů běhounů a sdružení ETRMA

                     (741)

                     Během posuzovaného období došlo ke ztrátě více než 4 257 přímých pracovních míst, což postihlo jak malé a střední podniky, mezi nimiž ukončilo výrobu nejméně 85 výrobců se sídlem po celé Unii, tak i velké společnosti, které uzavřely několik závodů.

                     (742)

                     Po zpřístupnění informačního dokumentu uvedlo italské sdružení protektorovacích firem (dále jen „AIRP“), že odvětví protektorování v Unii tvoří asi 13 000 pracovních míst ve výrobě a distribuci. Protektorování je činnost poměrně náročná na pracovní sílu a protektorovaná pneumatika dává práci 3 až 4krát většímu počtu lidí než nová pneumatika. Podle AIRP v současnosti několik společností snižuje pracovní stavy nebo masivně využívá fondů pojištění pro případ nezaměstnanosti.

                     (743)

                     Skupina China National Tire a společnost Pirelli uvedly, že zaměstnanost, u níž Komise zjistila pokles o 11 %, se týká výlučně výrobního odvětví protektorování. Rozvoj produktivity lze místo toho vysvětlit tím, že odvětví Unie nedávno prošlo obdobím restrukturalizace a racionalizace.

                     (744)

                     Tvrzení týkající se poklesu zaměstnanosti je věcně nesprávné, jelikož přibližně polovina z něj připadá na velké výrobce. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (745)

                     Společnost Heuver požádala, aby názvy 85 malých a středních podniků uvedených v 809. bodě odůvodnění byly zpřístupněny.

                     (746)

                     Komise na základě seznamu odběratelů, který při šetření poskytli dodavatelé běhounů, zjistila, že výrobu zastavilo nejméně 85 výrobců. Komise stanovila, že identita odběratelů a objem prodeje na odběratele mají být předmětem důvěrného zacházení, jelikož se jedná o citlivé obchodní informace. Po zúčastněných stranách se navíc nežádá, aby předložily shrnutí tohoto typu dokumentu. Dodavatelé běhounů předložili shrnutí svých podání, které lze nalézt v souboru, který nemá důvěrnou povahu. Komise proto dospěla k závěru, že strany mají k výkonu svých práv na obhajobu dostatek informací.

                     (747)

                     CRIA a CCCMC tvrdily, že předpoklad Komise, že všechny pneumatiky protektorované za studena prodávají malé a střední podniky, je chybný, jelikož tuto techniku protektorování používá i řada velkých společností. Dospěly k závěru, že výsledný odhad zaměstnanosti a produktivity není proto spolehlivý.

                     (748)

                     Jak je uvedeno v 708. bodě odůvodnění, Komise zjistila, že výroba velkých společností používajících postup za studena je spíše omezená, a nepředstavuje tudíž důvod pro zamítnutí odhadu zaměstnanosti a produktivity předloženého Komisí. Produktivita se navíc především týká typu výroby (tj. zda se jedná o protektorované, nebo o nové pneumatiky). Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (749)

                     CRIA a CCCMC dále namítaly, že v seznamu odběratelů poskytnutém jedním dodavatelem běhounů byl jeden odběratel uveden jako neaktivní, zatímco z jeho finančního výkazu předloženého místním orgánům vyplývalo, že společnost byla v roce 2017 stále aktivní. Komise ve své poznámce ke spisu vysvětlila (120), že uvedený seznam byl sestaven agregací informací o prodeji poskytnutých osmi dodavateli běhounů. Pro účely šetření byla uvedená protektorovací firma vedena jako firma, která zastavila výrobu, jelikož již žádné běhouny nenakupovala. Proto nelze vyvodit závěr, zda je protektorovací firma aktivní nebo neaktivní výhradně na základě seznamu jednoho dodavatele a/nebo na základě předloženého finančního výkazu. Navíc, přestože je pravda, že společnost zmíněná komorou CCCMC neukončila svoji činnost, potvrdila Komisi, že již dále neprovozuje svoji protektorovací dílnu. Proto Komise uvedený seznam v původní podobě nadále používala.

               4.2.1.5.   Rozsah výše subvencí

                     (750)

                     Všechny výše subvencí byly podstatně vyšší než nepatrné. Vzhledem k objemu a cenám dovozu z dotčené země byl dopad rozsahu výše skutečných na výrobní odvětví Unie značný.

                     (751)

                     Jde o první antisubvenční šetření týkající se dotčeného výrobku v Unii. Proto nebyly k dispozici žádné údaje pro posouzení účinků případných dřívějších subvencí.

               4.2.2.   Mikroekonomické ukazatele

                     (752)

                     Skupina Giti Komisi požádala, aby rovněž zpřístupnila informace o vývoji mikroekonomických faktorů bez vážení přijatého Komisí, aby tato skupina mohla analyzovat, zda by tyto nemanipulované údaje vedly, pokud jde o újmu, k jinému výsledku. CRIA a CCCMC předložily stejné tvrzení a zopakovaly je po poskytnutí konečných informací.

                     (753)

                     Komise ji však zamítla, jelikož zpřístupnění informací o ukazatelích újmy bez vážení by neodráželo skutečnou situaci výrobního odvětví Unie vzhledem k tomu, že není možné do vzorku vybrat tolik malých a středních podniků, kolik by bylo třeba, aby vzorek odrážel jejich skutečnou váhu mezi výrobci v Unii.

               4.2.2.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

                     (754)

                     Průměrné jednotkové prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 9

                        Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/kus)

                                 237

                                 225

                                 216

                                 218

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    95

                                    91

                                    92

                                 Průměrné výrobní náklady (EUR/kus)

                                 200

                                 188

                                 183

                                 188

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    94

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (755)

                     Průměrná jednotková prodejní cena klesla o 19 EUR, zatímco jednotkové náklady se za stejné období snížily o 12 EUR. To odpovídá poklesu cen o 8 % za posuzované období, zatímco náklady klesly o 6 %.

                     (756)

                     Během období šetření se výrobní náklady v porovnání s rokem 2016 zvýšily, což nebylo možné plně promítnout do prodejní ceny.

                     (757)

                     Pro všechny tři úrovně byla provedena samostatná analýza založená na stejné metodice, která byla popsána výše.

                     (758)

                     Na úrovni 1 průměrná jednotková prodejní cena klesla o 25 EUR, zatímco jednotkové náklady se za stejné období snížily o 19 EUR. Oba ukazatele se za posuzované období snížily o 9 %.

                        Tabulka 10

                        Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 1

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (v EUR/kus)

                                 270,8

                                 255,3

                                 245,3

                                 245,7

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    94

                                    91

                                    91

                                 Průměrné výrobní náklady (EUR/kus)

                                 222

                                 200

                                 199

                                 203

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    90

                                    89

                                    91

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (759)

                     Na úrovni 2 průměrná jednotková prodejní cena klesla o 27 EUR, zatímco jednotkové náklady se za stejné období snížily o 17 EUR. To odpovídá poklesu průměrné ceny o 12 % za posuzované období, zatímco náklady se zvýšily o 9 %.

                        Tabulka 11

                        Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 2

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (EUR/kus)

                                 228

                                 212

                                 193

                                 201

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    93

                                    85

                                    88

                                 Průměrné výrobní náklady (EUR/kus)

                                 187

                                 176

                                 162

                                 170

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    94

                                    87

                                    91

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (760)

                     Na úrovni 3 průměrná jednotková prodejní cena klesla o 9 EUR, zatímco jednotkové náklady se za stejné období zvýšily o 2 EUR. To odpovídá poklesu průměrné ceny o 5 % za posuzované období, zatímco náklady se zvýšily o 1 %.

                        Tabulka 12

                        Prodejní ceny v Unii a výrobní náklady – úroveň 3

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii na celkovém trhu (EUR/kus)

                                 181

                                 176

                                 172

                                 172

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    97

                                    95

                                    95

                                 Průměrné výrobní náklady (EUR/kus)

                                 170

                                 175

                                 167

                                 172

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    103

                                    98

                                    101

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (761)

                     CRIA a CCCMC Komisi požádaly, aby objasnila, zda byly při stanovení ukazatelů újmy zohledněny převodní ceny mezi společnostmi ve spojení.

                     (762)

                     Komise objasnila, že pokud byly do prodeje zapojeny společnosti ve spojení, byli výrobci zařazení do vzorku požádáni, aby poskytli údaje o prodeji prvním nezávislým odběratelům. Pokud jde o nákup surovin prostřednictvím společností ve spojení, Komise přezkoumala politiku převodních cen, přičemž výsledkem nebyly žádné úpravy.

               4.2.2.2.   Náklady práce

                     (763)

                     Průměrné náklady práce u výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 13

                        Průměrné náklady práce na zaměstnance

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Průměrné náklady práce na zaměstnance (EUR)

                                 43 875

                                 44 961

                                 46 432

                                 46 785

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    102

                                    105

                                    106

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (764)

                     Průměrné náklady práce se za posuzované období zvýšily o 6 %.

               4.2.2.3.   Zásoby

                     (765)

                     Stav zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 14

                        Zásoby

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Konečný stav zásob (index 2014 = 100)

                                    100

                                    81

                                    100

                                    144

                                 Konečný stav zásob vyjádřený jako procento výroby

                                 7 %

                                 6 %

                                 7 %

                                 9 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    81

                                    97

                                    134

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (766)

                     Zásoby se v posuzovaném období zvýšily o 44 % a dosáhly přibližně 9 % roční produkce. Tato situace má negativní dopad na finanční situaci výrobců v Unii zařazených do vzorku.

                     (767)

                     Skupina China National Tire Group a společnost Pirelli tvrdily, že Komise by měla zvážit analýzu nejen výrobního odvětví jako celku, ale také rozlišovat mezi novými a protektorovanými pneumatikami nebo mezi různými úrovněmi. Argumentovaly tím, že podle podnětu nedošlo u pneumatik v úrovni 1 nebo 2 ke zvýšení stavu zásob. Naopak, zásoby v úrovni 1 se v období 2013–2016 snížily o 15 % a v úrovni 2 o 21 %. Naproti tomu žadatel vykázal u pneumatik úrovně 3 nárůst zásob o 17 %. Podle nich se uváděný růst zásob týká pouze výrobního odvětví protektorování. Výkyvy v zásobách lze navíc vysvětlit různými faktory. Růst zásob může být způsoben vyšším prodejem, k němuž dochází na základě očekávaných objednávek. Růst zásob zaznamenala zejména skupina Prometeon Tyre Group S.r.l. a došlo k němu v důsledku několika faktorů, které všechny souvisely s evropskou hospodářskou krizí. Výroba pneumatik je úzce spojena s dopravou a doprava závisí zejména na celkovém fungování obchodu. Obchodní krize vede ke krizi dopravy, což logicky znamená nižší prodej pneumatik.

                     (768)

                     Komise nejprve poznamenala, že k růstu zásob výrobců v Unii zařazených do vzorku došlo mezi rokem 2016 a obdobím šetření. Proto tento nárůst přímo nesouvisí s finanční krizí v roce 2011. Údaje uvedené zúčastněnými stranami se mimoto týkaly jen žadatele a neodrážely situaci výrobců v Unii zařazených do vzorku. Závěry z nich proto nemohou být pro účely šetření považovány za reprezentativní pro výrobní odvětví Unie. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

               4.2.2.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál

                     (769)

                     Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost opatřit si kapitál byly v předběžné fázi stanoveny pomocí metodiky popsané v 692. a 693. bodě odůvodnění.

                     (770)

                     Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 15

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

                                 15,6 %

                                 16,7 %

                                 15,2 %

                                 13,7 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    107

                                    98

                                    88

                                 Peněžní tok (v milionech EUR)

                                 309

                                 312

                                 292

                                 272

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    101

                                    94

                                    88

                                 Investice (v milionech EUR)

                                 86

                                 63

                                 59

                                 65

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    73

                                    69

                                    76

                                 Návratnost investic

                                 21,0 %

                                 21,7 %

                                 19,3 %

                                 17,6 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    103

                                    92

                                    84

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (771)

                     Komise stanovila ziskovost výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

                     (772)

                     Celková ziskovost klesla z 15,6 % v roce 2014 na 13,7 % v období šetření. Tento údaj byl vypočítán na základě váhy jednotlivých úrovní prodeje, jak je vysvětleno ve 692. a 693. bodě odůvodnění. Klesající ziskovost o 1,9 procentního bodů je důsledkem poklesu cen (– 8 %), který byl výraznější než pokles nákladů (– 6 %).

                     (773)

                     Celková ziskovost je ovlivněna ziskovostí na úrovni 1, zatímco samotná úroveň 3 se stala během období šetření ztrátovou. Navíc klesá i relativní trend ziskovosti celého výrobního odvětví Unie.

                     (774)

                     Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svoji činnost. Trend čistého peněžního toku vykazuje pokles o 12 %.

                     (775)

                     Návratnost investic je zisk vyjádřený v procentech ve vztahu k čisté účetní hodnotě investic. Během posuzovaného období se vyvíjel nepříznivě, z 21,0 % na 17,6 %.

                     (776)

                     V konečné fázi byla ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje), na základě připomínek stran k metodice vážení (694. až 717. bod odůvodnění) náležitě upravena.

                     (777)

                     Jak je uvedeno v tabulce 16 níže, závěry založené na trendech v předběžné fázi zůstávají platné i po revizi vah pro všechny mikroekonomické ukazatele analyzované na agregovaném základě:

                        Tabulka 16

                        Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ziskové rozpětí jako v tabulce 15 (v % obratu z prodeje)

                                 15,6

                                 16,7

                                 15,2

                                 13,7

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    106,9

                                    97,7

                                    88,1

                                 Ziskové rozpětí s revidovanou metodikou (694. až 717. bod odůvodnění) (% obratu z prodeje)

                                 15,4

                                 16,9

                                 15,3

                                 13,7

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    109,5

                                    99,5

                                    88,6

                     (778)

                     Pro všechny tři úrovně byla provedena samostatná analýza založená na stejné metodice, která byla popsána výše.

                     (779)

                     Ziskovost na úrovni 1 během posuzovaného období kolísala. Vzrostla od roku 2014 (17,9 %) do roku 2015 (21,8 %) a poté v období šetření klesla na úroveň nepatrně pod úrovní roku 2014 (17,5 %). To je částečně vysvětleno vývojem výrobních nákladů a cen, jelikož v roce 2015 se výrobní náklady snížily více než prodejní ceny.

                     (780)

                     Na této úrovni zůstal čistý peněžní tok stabilní, zatímco návratnost investic za posuzované období se snížila z 26,0 % na 24,3 %.

                        Tabulka 17

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 1

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

                                 17,9 %

                                 21,8 %

                                 18,9 %

                                 17,5 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    122

                                    106

                                    98

                                 Peněžní tok (v milionech EUR)

                                 191

                                 218

                                 199

                                 192

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    113

                                    104

                                    100

                                 Investice (v milionech EUR)

                                 54

                                 36

                                 35

                                 38

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    68

                                    65

                                    72

                                 Návratnost investic

                                 26,0 %

                                 29,3 %

                                 25,0 %

                                 24,3 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    112

                                    96

                                    93

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (781)

                     Pokud jde o úroveň 2, ziskovost během posuzovaného období klesla o 2,6 procentního bodu (ze 17,9 % v roce 2014 na 15,3 % v období šetření).

                     (782)

                     Na této úrovni čistý peněžní tok za posuzované období významně klesl, a to o 22 %, zatímco návratnost investic se snížila z 20,4 % na 16,2 %.

                        Tabulka 18

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 2

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

                                 17,9 %

                                 16,7 %

                                 16,0 %

                                 15,3 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    93

                                    90

                                    86

                                 Peněžní tok (v milionech EUR)

                                 88

                                 76

                                 65

                                 69

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    86

                                    74

                                    78

                                 Investice (v milionech EUR)

                                 18

                                 16

                                 15

                                 17

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    92

                                    84

                                    97

                                 Návratnost investic

                                 20,4 %

                                 21,4 %

                                 20,1 %

                                 16,2 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    105

                                    98

                                    79

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (783)

                     Úroveň 3 je v období šetření ztrátová (– 0,4 %). Zvlášť výrazné byly ztráty malých a středních podniků (– 6,1 % v období šetření). Ziskovost velkých společností na úrovni 3 se od roku 2014 do období šetření snížila na polovinu, z 10 % na 4,8 %.

                     (784)

                     Na této úrovni čistý peněžní tok za posuzované období významně klesl, a to o 62 %, zatímco návratnost investic se snížila z 7,6 % na 2,5 %.

                        Tabulka 19

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic – úroveň 3

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (% obratu z prodeje)

                                 6,1 %

                                 0,6 %

                                 2,7 %

                                 – 0,4 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Peněžní tok (v milionech EUR)

                                 28

                                 17

                                 26

                                 11

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    62

                                    93

                                    38

                                 Investice (v milionech EUR)

                                 14

                                 10

                                 10

                                 10

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    69

                                    66

                                    66

                                 Návratnost investic

                                 7,6 %

                                 0,2 %

                                 4,8 %

                                 2,5 %

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    2

                                    62

                                    33

                                    Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník obdržené od výrobců v Unii zařazených do vzorku

                     (785)

                     V konečné fázi byla ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje), na základě připomínek stran k metodice vážení (694. až 717. bod odůvodnění) v úrovni 3 náležitě upravena.

                     (786)

                     Jak je uvedeno v tabulce 20 níže, s revidovanými vahami, zůstávají závěry pro úroveň 3 založené na trendech v předběžné fázi celkově v platnosti:

                        Tabulka 20

                        Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje), v úrovni 3

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Ziskové rozpětí jako v tabulce 18 (v % obratu z prodeje)

                                 6,1

                                 0,6

                                 2,7

                                 – 0,4

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    10

                                    45

                                    – 7

                                 Ziskové rozpětí s revidovanými vahami (v % obratu z prodeje)

                                 5,9

                                 0,5

                                 2,7

                                 – 0,7

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    9

                                    45

                                    – 12

                     (787)

                     Co se týče investic, tvrdila skupina China National Tire a společnost Pirelli, že šetření je v rozporu s údaji poskytnutými žadatelem. Skupina Giti uváděla, že ziskovost výrobního odvětví Unie jako celku byla podhodnocena, protože Komise manipulovala s údaji výrobců v Unii zařazených do vzorku, aby zvýšila význam údajů úrovně 3. Skupina Giti dále tvrdila, že jediný segment výrobního odvětví se zhoršujícím se (a nízkým) ziskovým rozpětím je segment úrovně 3. Tento segment trhu však představoval pouze 20 % celkového prodeje/spotřeby v Unii. Skupina China National Tire a společnost Pirelli se domnívají, že výrobní odvětví Unie je obecně velmi ziskové, výrazně ziskové v úrovni 1 a ziskové v úrovni 2.

                     (788)

                     Co se týče připomínky ohledně metodiky pro výpočet ziskovosti, Komise v 691. až 717. bodě odůvodnění vysvětlila metodiku použitou pro vážení mikroekonomických ukazatelů tak, aby odrážela hospodářskou realitu výrobců v Unii. Kromě toho konstatovala, že ziskovost se ve všech úrovních od roku 2014 do konce období šetření zhoršovala a že absolutní údaje o ziskovosti je nutno chápat ve spojení se zjištěními Komise o vzájemném propojení mezi úrovněmi. Komise proto tato tvrzení odmítla.

               4.3.   Propojení mezi úrovněmi

                     (789)

                     Trh pneumatik pro nákladní automobily a autobusy v Unii byl silně zasažen ekonomickou krizí. Jelikož je spotřeba pneumatik neoddělitelně spjata s nákupy nových vozidel a s ujetou vzdáleností vozových parků, závisí ve velké míře na celkové hospodářské činnosti. Jakékoliv změny hospodářské činnosti, a zejména v objemu zboží přepravovaného na silnicích, mají přímý dopad na prodej pneumatik. Pokud se nákladní automobily používají méně, klesá i nutnost pořizovat nové nákladní automobily nebo náhradní pneumatiky a trh s pneumatikami slábne.

                     (790)

                     Po ekonomické krizi došlo ke strukturálnímu posunu poptávky z vyšších úrovní do nižších, kde nákupní rozhodnutí více vychází z ceny. V této souvislosti hrají levné nabídky dovážených pneumatik a rozhodnutí některých majitelů vozových parků zvolit levnější pneumatiky významnou úlohu při přetváření trhu Unie.

                     (791)

                     Jelikož subjekty zabývající s protektorováním jsou pod silným tlakem, dochází stále více k uzavírání závodů a dílen, jak je uvedeno v 741. bodě odůvodnění. Kvůli nedostupným místním zařízením je stále složitější protektorovat kvalitní opotřebované pneumatiky. V důsledku toho klesá atraktivita koupě kvalitní pneumatiky s možností jejího vícenásobného protektorování. Ve světle tohoto vývoje a tváří v tvář levnému dovozu pneumatik úrovně 3, jež představovala většinu čínského dovozu, nemají výrobci v Unii jinou možnost než rovněž posilovat svou přítomnost na úrovni 3.

                     (792)

                     Konkurence mezi jednotlivými úrovněmi je také jasně vidět na dopadu cen na nižších úrovních na cenotvorbu na úrovni vyšší. Ceny pneumatik úrovně 1 pocítily v Unii tlak levného dovozu. Žadatel tvrdil, že dopad je ještě citelnější na regionálních trzích, kde je pneumatik úrovně 3 ještě více (tj. ceny pneumatik úrovně 1 v těchto regionech byly obvykle nižší než v jiných regionech Unie, což podtrhuje konkurenční dopad pneumatik úrovně 3 na pneumatiky úrovně 1).

                     (793)

                     To znamená, že hospodářské subjekty zřejmě přesunuly část svých nákupů pneumatik úrovně 1 nebo 2 do úrovně 3, což dokazuje, že hospodářská soutěž probíhá napříč různými úrovněmi.

                     (794)

                     Následující tabulka ukazuje podíl na spotřebě v Unii v letech 2012 a 2016 pro jednotlivé úrovně. V tomto období se spotřeba v Unii zvýšila přibližně o 3,8 milionu kusů a více než 90 % tohoto nárůstu spadalo do úrovně 3 (přibližně 3,6 milionu kusů). To způsobilo změnu relativní důležitosti úrovně 3, jejíž podíl vzrostl z 27 % na 39 % celkové spotřeby v Unii.

                        Tabulka 21

                        Spotřeba Unie rozdělená na úrovně v letech 2012 a 2016

                                 2012

                                 2016

                                 Spotřeba v Unii

                                 17 684 000

                                 21 452 278

                                 Úroveň 1

                                 46 %

                                 37 %

                                 Úroveň 2

                                 27 %

                                 24 %

                                 Úroveň 3

                                 27 %

                                 39 %

                                    Zdroj: ETRMA a databáze Eurostatu Comext.

                     (795)

                     Na základě shromážděných informací Komise došla k závěru, že v minulosti určovaly pneumatiky úrovně 1 referenční ceny pro ostatní úrovně. Hlavní výrobci v Unii se soustředili do úrovní 1 a 2, kde se pneumatiky vyrábějí tak, aby měly dlouhou životnost a mohly být protektorovány. To vysvětluje výrazně vyšší ceny (a zisková rozpětí) za očekávanou vysokou výkonnost pneumatik na úrovni 1 a 2. Spotřebitelé oceňovali tyto fyzikální a funkční vlastnosti a byli ochotni za ně zaplatit vyšší cenu. Informace, které má Komise k dispozici, ale ukazují, že výše uvedené cenové trendy se změnily a objevil se opačný kaskádový efekt, kdy ceny na úrovni 3 mají naopak vliv na ceny na úrovni 1. Je vhodné zmínit, že většina levného dovozu se týká úrovně 3, kde výrobci v Unii utrpěli během období šetření ztráty.

                     (796)

                     Na základě výše uvedeného došla Komise k závěru, že mezi různými úrovněmi panuje symbiotický vztah, kdy cenový tlak na úroveň 3 současně ovlivňuje ceny na ostatních úrovních.

                     (797)

                     Zúčastněné strany obecně přijaly princip segmentace trhu do tří úrovní. Jak je popsáno v 86. až 91. bodě odůvodnění, značky na trhu Unie byly umístěny do jedné ze tří úrovní. Pneumatiky ve všech úrovních byly obecně prodávány prostřednictvím společných prodejních kanálů.

                     (798)

                     Zjištění týkající se propojení mezi úrovněmi zpochybnilo mnoho zúčastněných stran. Komise informace v této záležitosti shromáždila v poznámce ke spisu týkající se propojení mezi novými a protektorovanými pneumatikami a mezi úrovněmi (121).

                     (799)

                     CRIA a CCCMC uvedly, že představa, že ceny v úrovni 3 by byly hybatelem cen v úrovních 1 a 2 (792. až 796. bod odůvodnění), nemá reálný základ a že Komise pro tento údajný dopad neuvedla žádný důvod. A i za předpokladu, že by výše uvedená zjištění byla správná, žádné z nich nemohlo vést k závěru, že ceny v úrovni 3 by měly dopad na ceny v úrovni 1 a 2. CRIA a CCCMC také tvrdily, že ceny pneumatik se řídí cenami surovin a že není pravda, že se konkurence odehrává i mezi různými segmenty. Prohlašovaly, že Komise pouze odkazuje na „dopad cen na nižších úrovních na cenotvorbu na úrovni vyšší“ (792. bod odůvodnění) a jen opakuje, co uvedl žadatel, bez jakýchkoli podpůrných důkazů. Skupina Giti uvedla, že teorie Komise o opačném kaskádovém efektu není podložená zaznamenanými skutečnostmi (a v zásadě je s nimi v rozporu). V této souvislosti skupina Giti rovněž připomněla, že v samotném podnětu bylo uvedeno, že: „Aktéři, stanovování cen, konkurence a strategie se v jednotlivých segmentech významně liší a faktor, který je rozhodující pro jeden segment, může být irelevantní pro jiný segment. Přestože na opačných koncích segmentů může docházet k přímé konkurenci, je konkurence mezi segmenty především důsledek strategické volby mezi kvalitou a cenou.“ (122)

                     (800)

                     Jak je uvedeno v 637. bodě odůvodnění, vypracovala Komise poznámku ke spisu, která obsahuje základ pro závěr, že úrovně jsou vzájemně propojené. Tento závěr se opíral o řadu prvků. Prvním z nich je skutečnost, že ke konkurenci mezi úrovněmi dochází v okamžiku rozhodnutí o nákupu. Kupující pak má možnost volby mezi:

                                 —

                                 pneumatikou úrovně 1, s větší odolností, nejnovějšími technologiemi a nejlepší funkčností, a to za vyšší počáteční cenu, nebo

                                 —

                                 pneumatikou úrovně 2, často vyráběnou výrobci prémiových pneumatik, s větší odolností než u značek úrovně 3 a nižšími náklady než u značek prémiových pneumatik, a to za vyšší počáteční cenu než pneumatiky úrovně 3, nebo

                                 —

                                 pneumatikou úrovně 3, s nejnižšími počátečními náklady, ale také nejnižší odolností a nejhorší funkčností.

                     (801)

                     Toto rozhodnutí, vyjádřené v cenách, vede k dvojí analýze: počáteční platba a celkové náklady na pneumatiku. Co se týče počáteční platby, vyžadují pneumatiky úrovně 1 nejvyšší investici. Současně jsou však nejlevnější z hlediska nákladu na jednu pneumatiku na kilometr. Tyto proměnné jsou přesně opačné v úrovni 3, kdy je počáteční platba nejnižší, ale náklady na jednu pneumatiku na km jsou nejvyšší (123).

                     (802)

                     Další prvek, jenž hrál zásadní roli, byly společné prodejní kanály, které obvykle představují pneumatiky různých úrovní společně k prodeji, což podporuje dynamiku propojení mezi úrovněmi (124).

                     (803)

                     Komise dále konstatovala, že tvrzení týkající se nákladů na suroviny není podloženo důkazy.

                     (804)

                     Komise odkázala na vývoj prodeje v Unii v různých úrovních, který v tomto ohledu vycházel z tabulky poskytnuté zúčastněnými stranami (Prometeon/Pirelli). Tato tabulka byla nazvána „Odhadovaný vývoj prodeje v Unii výrobců v Unii, kteří jsou členy sdružení ETRMA.“ CRIA a CCCMC tvrdily, že údaje v tabulce se liší od údajů o prodeji v Unii stanovenými Komisí. Komise tvrzení přezkoumala a požádala sdružení ETRMA o objasnění. Sdružení vysvětlilo, že údaje uvedené v tabulce byly chybně označeny. Ve skutečnosti se jednalo o údaje vývoje trhu náhradních dílů s novými pneumatikami v Unii (tabulka 22 níže). Podle těchto údajů projevovali výrobci v Unii jasný a rychle rostoucí zájem o nízké ceny, tj. segment trhu úrovně 3.

                        Tabulka 22

                        Odhadovaný vývoj trhu náhradních dílů s novými pneumatikami v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 2017

                                 odhad za rok 2018

                                 Úroveň 1 + úroveň 2 (v milionech)

                                 8,7

                                 9,0

                                 9,1

                                 9,0

                                 9,2

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    103

                                    105

                                    103

                                    106

                                 Úroveň 3 (v milionech)

                                 3,6

                                 4,0

                                 5,0

                                 5,4

                                 5,5

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    111

                                    139

                                    150

                                    153

                                 Podíl výrobců ETRMA v segmentu úrovně 3

                                 12,5 %

                                 12,4 %

                                 13,1 %

                                 14,1 %

                                 18,9 %

                                    Zdroj: Skupina Prometeon Tyre a společnost Pirelli (Prezentace při slyšení skupiny Prometeon Tyre a společnosti Pirelli, dne 9. dubna 2018 (evidenční číslo: t18.007993)).

                     (805)

                     Na základě výše uvedené tabulky se předpokládá, že odhadovaný prodej nových pneumatik úrovně 3 v roce 2018 vzroste o více než 53 % ve srovnání s úrovněmi z roku 2014, zatímco objem prodeje pneumatik úrovní 1 a 2 nejspíše zůstane podobný, s předpokládaným zvýšením pouze o 6 % ve srovnání s úrovněmi v roce 2014. Tento vývoj je třeba nahlížet v souvislosti s drastickým nárůstem konkurence vyvážejících výrobců v období 2014–2018 v úrovni 3 v dotčené zemi a rovněž v souvislosti s finančně neúnosnými výšemi zisku výrobců dotčeného výrobku v Unii v úrovni 3.

                     (806)

                     Komise konstatovala, že tento posun na trhu náhradních dílů v Unii ovlivnil výrobce v Unii, kteří by jinak měli mnohem vyšší zisky v úrovni 1 a 2. To lze chápat pouze ve světle důvodů uvedených v 635. bodě odůvodnění a dále, tedy jako krok k ochraně hlavního hybatele hodnoty ve vyšších úrovních, která odlišuje prodej Unie v úrovni 1 a 2 od dovozu v úrovni 1 a 2 z dotčené země. Nárůst prodeje s nízkým ziskem v úrovni 3, a tudíž konkurence v segmentu prodeje úrovně 3 je dokladem tlaku opačného kaskádového efektu na prodej dotčeného výrobku v úrovni 1 a 2, který pociťovali výrobci v Unii během období šetření a před ním, a také toho, že tento tlak bude nadále růst i po období šetření.

                     (807)

                     CRIA a CCCMC poznamenaly, že Komise tvrdí, že možnosti protektorování vysoce kvalitní opotřebované pneumatiky (791. bod odůvodnění) jsou stále menší, ale že na podporu tohoto tvrzení neposkytla žádné údaje.

                     (808)

                     Komise se domnívá, že skutečnost, že zřejmě dochází k uzavírání závodů a dílen zabývajících se protektorováním, nemusí nutně znamenat, že k protektorování vysoce kvalitních opotřebovaných pneumatik je stále méně možností, protože poptávka po těchto vysoce kvalitních pneumatikách po hospodářské krizi klesla (789. bod odůvodnění).

                     (809)

                     CRIA a CCCMC Komisi požádaly, aby zpřístupnila údaje o prodeji pneumatik úrovně 1 a o samotné kapacitě protektorování, aby bylo možné posoudit, do jaké míry dostupnost protektorovacích zařízení s ohledem na klesající prodej pneumatik úrovně 1 skutečně klesla. Skupina Giti uvedla, že Komise nepředložila údaje o podílu na trhu podle úrovně, což jsou informace nezbytné k ověření, zda je teorie Komise o opačném kaskádovém efektu podložena fakty. Tato teorie byla založena na předpokladu, že levný dovoz úrovně 3 vyvíjí tlak na výrobce v Unii v úrovni 2 (a úrovni 1) a přebírá jejich podíl na trhu. Pokud by však údaje o podílu na trhu podle úrovně ukázaly, že výrobci v úrovni 1 anebo úrovni 2 si svůj podíl na trhu naopak zachovali (nebo jej dokonce zvýšili), byla by tato teorie vyvrácena. Skupina Giti neví, zda se Komise rozhodla informace o podílu na trhu úmyslně nezpřístupnit, nebo zda tyto informace jednoduše neshromáždila. V každém případě však vyzvala Komisi, aby tyto informace zpřístupnila (a v případě potřeby shromáždila), aby bylo možné zkontrolovat správnost teorie opačného kaskádového efektu. Skupina Giti kromě toho požádala, aby byly makroukazatele analyzovány podle jednotlivých úrovní.

                     (810)

                     Komise v 697. bodě odůvodnění vysvětlila, že hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie je třeba analyzovat jako celek. Kapacita, výroba a dovoz se vyskytovaly ve všech úrovních. Úroveň 3, v rámci které se odehrává většina čínského dovozu, táhne dolů celé výrobní odvětví. Subvencované čínské ceny se během období šetření výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie ve všech úrovních. Během posuzovaného období se celkový výkon výrobního odvětví Unie zhoršil. Některé závody, které vyráběly dotčený výrobek v jiné úrovni, musely zavřít (125) a mnoho protektorovacích firem muselo ukončit výrobu. Komise zjistila, že nejméně 85 malých a středních podniků ukončilo výrobu, čímž se snížila kapacita protektorování, jak je vysvětleno v 791. bodě odůvodnění. Komise proto toto tvrzení zamítla.

                     (811)

                     CRIA a CCCMC namítaly, že tvrzení Komise, že „výrobci nových pneumatik v Unii nemají jinou možnost než rovněž posilovat svou přítomnost na úrovni 3“ (791. bod odůvodnění) je obtížné pochopit, protože Komise sama vysvětlila, že všechny integrované protektorovací firmy (tedy výrobci nových pneumatik, kteří se také zabývají protektorováním) by byly součástí úrovně 2 (90. bod odůvodnění). Podobné tvrzení strany zopakovaly i po poskytnutí konečných informací.

                     (812)

                     Komise poznamenala, že v poznámce k přehledu značek nových a protektorovaných pneumatik byly uvedeny značky výrobců nových pneumatik v Unii zařazené do úrovně 3. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (813)

                     Komise uvedla, že „z informací, které má Komise k dispozici, vyplývá“, že trend stanovování cen se změnil a že nyní údajně ceny úrovně 3 naopak ovlivňují ceny úrovně 1 (795. bod odůvodnění). CRIA a CCCMC požádaly, aby uvedené informace byly zpřístupněny zúčastněným stranám.

                     (814)

                     Komise se domnívala, že propojení mezi jednotlivými úrovněmi rovněž zahrnovalo důvody stanovení cen v rámci všech úrovní. Výrobci nových pneumatik v Unii, kteří uplatňovali strategii využívání více značek, totiž uvedli, že změna ceny v jedné úrovni nutně vyvolala úpravu cen v rámci celého portfolia, a jeden z výrobců v Unii zařazených do vzorku poskytl odůvodněné vysvětlení. Všechny tyto prvky Komise zohlednila při vyvozování závěru o cenovém tlaku napříč úrovněmi, přičemž uvedené prvky byly zúčastněným stranám zpřístupněny (126). Komise proto žádost CRIA a CCCMC zamítla.

                     (815)

                     Některé zúčastněné strany tvrdily, že vývoj ziskovosti úrovní 1 a 2 a úrovně 3 nesouvisí se vzájemným propojením mezi jednotlivými úrovněmi. Poukázaly na to, že ziskovost výrobců v Unii v úrovni 1 během období šetření (17,5 %) je vyšší než cílový zisk (tj. zisk, který lze očekávat při neexistenci subvencovaného dovozu), který Komise předběžně stanovila v paralelním antidumpingovém šetření (15,6 %) (jak je uvedeno v 770. bodě odůvodnění, ziskovost byla mezitím upravena na 15,4 %). Podobně ziskovost výrobců v Unii v úrovni 2 během období šetření (15,3 %) byla v zásadě stejná jako cílový zisk. Kromě toho jestliže byla ziskovost výrobců v Unii v úrovni 1 a 2 (nepřímo) ovlivňována levným dovozem v úrovni 3, dalo by se očekávat, že k podobnému vývoji dojde i u výrobců v Unii v úrovni 3.

                     (816)

                     Komise se nedomnívá, že je tomu tak. Zatímco ziskovost v úrovni 3 klesla v roce 2015 ze 6,1 % na 0,6 % (jak je popsáno v 785. bodě odůvodnění, ziskovost byla po zpřístupnění informací upravena z 5,9 % na 0,5 %), mezi rokem 2014 a 2015 ziskovost výrobců v úrovni 1 naopak stoupla se 17,9 % na 21,8 %. Naproti tomu zatímco ziskovost v úrovni 1 a 2 mezi rokem 2015 a 2016 klesla, ziskovost výrobců v úrovni 3 se ve stejném období zčtyřnásobila z 0,5 % na 2,7 %. Stručně řečeno, uvedené strany tvrdí, že vývoj ziskovosti v úrovni 3 a ziskovosti v úrovni 1 a 2 spolu vzájemně nesouvisí.

                     (817)

                     Komise kromě toho konstatovala, že jediné období, kdy se vyskytovala korelace při vývoji ziskovosti, bylo mezi rokem 2016 a obdobím šetření. Mírný pokles ziskovosti během období šetření lze nicméně vysvětlit náhlým nárůstem cen surovin, který se ještě nepromítl do vyšších prodejních cen. Pokud jde o vývoj prodejních cen, i kdyby bylo správné, že údaje uvedené v informačním dokumentu vykazovaly pokles prodejních cen o 9 % (pro úroveň 1) a o 12 % (pro úroveň 2) během posuzovaného období, nelze tento klesající trend přičíst čínskému dovozu v úrovni 3 z následujících důvodů. Zaprvé, jak Komise uznala v jiných oddílech informačního dokumentu – avšak zřejmě ignorovala při vypracovávání své teorie opačného kaskádového efektu – výrobní náklady během období šetření klesly (kvůli poklesu cen surovin). V případě úrovně 1 klesly výrobní náklady o 9 %, což je přesně stejný pokles, který byl konstatován u prodejních cen. O 9 % klesly i výrobní náklady v úrovni 2. Jinými slovy uvedené zúčastněné strany tvrdily, že pokles cen, který Komise zaznamenala, lze plně (v případě úrovně 1) a ze 75 % (v případě úrovně 2) vysvětlit poklesem výrobních nákladů. Tyto strany tvrdily, že toto je rovněž zřejmé ze skutečnosti, že jakmile se výrobní náklady v období mezi rokem 2016 a obdobím šetření zvýšily, vzrostly i prodejní ceny. Zadruhé, trh Unie se přeorientoval na menší pneumatiky. Jednotková cena menších pneumatik je nižší než u větších pneumatik, což vysvětluje část poklesu prodejních cen během posuzovaného období. Uvedené zúčastněné strany tvrdí, že Komise tento vývoj nevzala v úvahu.

                     (818)

                     Komise se domnívá, že chybějící korelace mezi jednotlivými úrovněmi, pokud jde o vývoj ziskovosti, lze vysvětlit způsobem, jakým jsou přijímána rozhodnutí o nákupu. Vzhledem k povaze výrobku a škále možností, které uživatel v závislosti na dané situaci využívá, dochází k určité časové prodlevě. Škála možností, které má uživatel k dispozici, totiž závisí na tom, zda uživatel již pneumatiku vlastní, a pokud ano, zda ji lze dále protektorovat, dále na relativní ceně dostupných alternativ atd. Například, pokud si uživatel potřebuje pneumatiku koupit, bude se pravděpodobně rozhodovat na základě celé dostupné škály. Jestliže ovšem uživatel již protektorovatelnou pneumatiku vlastní, budou náklady na její protektorování pravděpodobně konkurovat nákladům na pořízení nové pneumatiky úrovně 3 po odečtení příjmu z prodeje opotřebované pneumatiky.

                     (819)

                     Kromě toho informace shromážděné Komisí ohledně různých rozměrů používaných při obchodování na trhu Unie v posuzovaném období nepodporují argument, že ceny a náklady byly nižší kvůli relativně silnější přítomnosti menších pneumatik na trhu. (127) Z údajů naopak vyplynulo, že sortiment výrobků na trhu byl stabilní a stále se soustředí do hlavních rozměrů. Kromě toho nebylo možné toto snížení průměrného rozměru výrobku ověřit z údajů Eurostatu týkajících se čínského dovozu, z kterých naopak vyplynulo, že hmotnost pneumatik dovážených z Číny se mezi rokem 2014 a obdobím šetření zvýšila o 3 %. Naproti tomu Komise zaznamenala, že výrobní odvětví Unie s cílem snížit náklady a v důsledku „řetězového účinku“ na různé úrovně přistoupilo k celkovým strukturálním úpravám.

                     (820)

                     Některé zúčastněné strany tvrdily, že dotčený výrobek byl ve významném množství (tvořícím 11,9 % podílu na trhu; tj. o více než 1 % ve srovnání s rokem 2014) dovážen i z jiných zemí a že tento dovoz se uskutečňoval za klesající ceny (během posuzovaného období průměrná cena dovozu klesla o 17 %). Z jeho cen rovněž vyplývalo, že tento dovoz se zaměřoval zejména na segment trhu úrovně 1 a/nebo 2. Dovozní ceny z Turecka, Thajska, Japonska, Jižní Koreje a dalších zemí (s výjimkou Ruska) se výrazně podbízely cenám výrobců v Unii v úrovni 1, a to v rozmezí od 10 % do 25 %. Skupina Giti tvrdila, že cenový pokles v úrovni 1 a 2 mohl být způsoben dovozem pneumatik úrovně 1 a 2 z jiných zemí, a nikoli cenovým tlakem čínských pneumatik v úrovni 3. Taková situace by opět zásadně narušila teorii Komise. Uvedená strana poznamenala, že v každém případě by bylo vzhledem k chybějícímu posouzení objemu dovozu (a dovozních cen) pneumatik úrovně 1 a 2 z jiných zemí nemožné určit, zda je teorie Komise věcně správná.

                     (821)

                     Co se týče uvedeného tvrzení, Komise zjistila, že analýza předložená skupinou Giti je chybná, jelikož vycházela z toho, že veškerý dovoz byl prodáván přímo prvním nezávislým odběratelům v Unii. Tato teorie nebere v úvahu, že průměrné ceny mohou být ovlivněny skutečností, že některé z těchto dovážených výrobků jsou prodány zúčastněným stranám ve spojení. Statistika dovozu kromě toho neuváděla průměrnou cenu za jednotlivé úrovně, takže Komise nemohla přezkoumat dovozní ceny na základě úrovně, jak požadovala skupina Giti. Navrhovanou analýzu proto nelze s informacemi, které Komise doposud během šetření shromáždila nebo které získala od zúčastněných stran, provést, a Komise ji proto zamítla.

                     (822)

                     Komise proto dotyčná tvrzení zúčastněných stran zamítla a potvrdila svá počáteční zjištění.

               4.4.   Závěr ohledně újmy

                     (823)

                     Ukazatele újmy obecně naznačují, že výrobní odvětví Unie jako celek je pod velkým tlakem. Během období šetření došlo ke snížení výrobní kapacity, investic a zaměstnanosti a i k významné ztrátě podílu na trhu, a to navzdory klesajícím prodejním cenám. Stoupl podíl na trhu dovozu dotčeného výrobku na úkor výrobního odvětví Unie bez ohledu na rozdělení do úrovní, což mělo za následek ztrátu více než 4 200 pracovních míst. Ziskovost odvětví jako celku se stále držela okolo 14 %, ale mezi rokem 2014 a obdobím šetření klesla o 1,7 procentního bodu a mezi rokem 2015 a obdobím šetření o 3,2 procentní body. Navíc klesá i relativní trend ziskovosti celého výrobního odvětví Unie.

                     (824)

                     Bylo také zjištěno, že čínský dovoz se výrazně podbízí cenám výrobního odvětví Unie, což zase poukazuje na přímý a významný dopad na zhoršující se výkonnost a klesající kapacitu, výrobu, zaměstnanost a další ukazatele újmy ve výrobním odvětví Unie. Nepříznivý vývoj nejvíce pocítila úroveň 3, kde opustilo trh mnoho malých a středních podniků zabývajících se protektorováním, takže nemohly těžit z hospodářského oživení v sektoru, jehož nakonec využil levný dovoz. Je třeba připomenout, že společnosti působící převážně na úrovni 3 představují asi 20 % celkové výroby v Unii. Ztráty na úrovni 3 nejsou udržitelné a ohrožují přežití celého oboru protektorování v Unii.

                     (825)

                     Navíc dopady cenového tlaku zasáhly i ceny na vyšších úrovních. Rostoucí cenový tlak způsobený pneumatikami úrovně 3, vyvolaný levným dovozem většinou právě pneumatik úrovně 3, vedl k podobnému vývoji na úrovni 2, kde prodejní ceny během posuzovaného období klesly o 12 %, a i ceny pneumatik úrovně 1 musely být sníženy o 9 %, aby zůstaly konkurenceschopné.

                     (826)

                     S ohledem na cenové propojení mezi jednotlivými úrovněmi byla opačným kaskádovým cenovým tlakem napříč všemi třemi úrovněmi, který je vysvětlen v předchozí kapitole, zasažena i nejvýkonnější úroveň 1. To vedlo k oslabení odvětví, ztrátě hodnoty v celém dodavatelském řetězci všech tří úrovní a zhoršení kvality pneumatik dostupných na trhu Unie. Kromě toho má intenzivní cenová konkurence ve všech třech úrovních negativní důsledky pro využití kapacity a vede k růstu zásob výrobního odvětví ve spojení s menším peněžním tokem a investicemi. Vedle toho ztráta odvětví protektorování v Unii zhoršuje i ziskovost, které mohou společnosti působící na úrovních 1 a 2 dosáhnout.

                     (827)

                     Dále žadatelé tvrdili, že panuje riziko dalšího zhoršování této újmy. Dle jejich názoru bylo na jiných dovozních a vývozních trzích přijato mnoho opatření, která mohou způsobit okamžité přesměrování obchodu. Vedle toho jsou prý unijní výrobci ohroženi na svých vývozních trzích, protože některé země, například Turecko, zahájily šetření ohledně ochranných opatření. Riziko zhoršování také souvisí s vysoce nadměrnými kapacitami v ČLR, kde nevyužité kapacity představují asi 40 % současného čínského vývozu. Žadatelé dále vyjádřili obavy ze strukturálního dopadu odvětví pneumatik na trh EU, protože vyšší cena kvalitní pneumatiky bude stále méně odůvodnitelná, jestliže se zánikem odvětví protektorování zcela zmizí i možnost jejího vícenásobného protektorování. A také předpokládají neustálé zlepšování pneumatik z ČLR. Kdyby mohly kvalitnější pneumatiky z ČLR konkurovat pneumatikám z Unie za subvencované ceny, kleslo by rozpětí odvětví pneumatik v Unii, a tedy jeho možnosti investovat a inovovat. To by pravděpodobně donutilo výrobní odvětví Unie, aby se začalo spoléhat na méně kvalitní pneumatiky, které vyžadují omezené investice do výzkumu a vývoje, což by zase zasáhlo možnost jejich protektorování.

                     (828)

                     Skupina Giti tvrdila, že lepší výkonnost protektorovacích firem má zřejmě mnoho společného s rostoucími náklady na suroviny spíše než s uložením prozatímních antidumpingových opatření. Komise však nenašla žádné důkazy dokládající souvislost vývoje nákladů na suroviny se zvýšením počtu objednávek uváděným protektorovacími firmami. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (829)

                     Co se týče ziskovosti výrobního odvětví Unie, Komise akceptovala kritické připomínky skupiny China National Tire, a sice že úroveň 3 byla v období šetření ztrátová (– 0,7 %), zatímco ziskovost v úrovni 1 a 2 byla dvouciferná. Komise však nesdílela názor, že uvedený ukazatel, ukazující rozdíl v ziskovosti v závislosti na úrovních, by mohl popřít zjištění o podstatné újmě pro výrobní odvětví Unie jako celek.

                     (830)

                     Z veškerých relevantních ukazatelů vyplývá, že výrobní odvětví Unie utrpělo v úrovni 3 podstatnou újmu. Kromě záporného ziskového rozpětí došlo k významnému poklesu zaměstnanosti, zejména v odvětví protektorování. Míra cenového podbízení ve výši 31 % je významná v úrovni 3, kde je i nejvíce pociťován efekt objemu čínské konkurence. Jak je vidět v tabulce 18, došlo ke znatelnému a trvalému (rok za rokem) přesunu prodeje nových pneumatik výrobců v Unii do úrovně 3. Podle tabulky 18 činil v roce 2016 prodej v úrovni 3 v Unii 5 milionů pneumatik. Tento vývoj pokračoval i v roce 2017. Z předpovědi na rok 2018 vyplývá, že tento přesun prodeje do úrovně 3 bude ještě vyšší, což jasně dokazuje cenový tlak, jakému musí čelit výrobci v Unii v úrovni 1 a 2.

                     (831)

                     V tomto ohledu, jak je stanoveno v oddíle 4.3, Komise tvrdila, že jednotlivé úrovně jsou vzájemně silně propojeny s opačným kaskádovým efektem. V rozporu s připomínkami mnoha zúčastněných stran z pohledu výrobců v Unii existuje pouze jeden trh s pneumatikami, přičemž výrobci v Unii jej dělí do tří úrovní, zejména kvůli marketingovým strategiím a rozdílům v kvalitě. To znamená, že výrobci v Unii zohledňují vývoj ve všech třech úrovních. Proto má tlak na cenu a objem v úrovni 3 přímý dopad i na obě další úrovně, jak je uvedeno v 798. bodě odůvodnění a dále. Spotřebitelé pneumatik si navíc vybírali z pneumatik ve všech třech úrovních. Míra jejich ochoty zaplatit vyšší cenu závisí na očekávané životnosti pneumatik a souvisejících nákladech. Chování výrobců a spotřebitelů tedy potvrzuje, že mezi jednotlivými úrovněmi existuje silné vzájemné propojení. Z toho vyplývá, že pozorovaný posun směrem k pneumatikám úrovně 3 působí i nadále tlakem rovněž na ostatní dvě úrovně. V tomto ohledu Komise dále upozornila, že subvencovaný dovoz se týká hlavně úrovně 3. Vzhledem ke vzájemnému propojení mezi jednotlivými úrovněmi a rostoucímu významu úrovně 3 měla Komise za to, že nepříznivé trendy, které již byly pozorovány v rámci výrobního odvětví Unie jako celku, budou s největší pravděpodobností v nejbližší době pokračovat.

                     (832)

                     Riziko dalšího prohlubování újmy je doložené rovněž ve 13. pětiletém plánu rozvoje chemického a petrochemického průmyslu v Číně, který je zaměřen na technologické inovace, strukturální úpravy a rozvoj šetrný k životnímu prostředí. Tento plán se týká odvětví pneumatik a Komise v rámci něj zjistila značný počet subvencí. Ty přispívají k tomu, že čínští vyvážející výrobci mají strukturální výhodu, která jim umožňuje postupovat v rámci hodnotového řetězce směrem vzhůru díky pokračujícímu přístupu k levným finančním prostředkům. Kdyby kvalitnější pneumatiky z ČLR za subvencované ceny stále více konkurovaly pneumatikám z Unie, klesla by zisková rozpětí odvětví výroby pneumatik v Unii, a tedy i jeho schopnost investovat a inovovat. To by pravděpodobně donutilo výrobní odvětví Unie, aby se začalo spoléhat na méně kvalitní pneumatiky, které vyžadují omezené investice do výzkumu a vývoje, což by zase zasáhlo možnost jejich protektorování, a způsobilo tak újmu všem třem úrovním.

                     (833)

                     Kvůli situaci způsobující újmu v úrovni 3 a momentálně pociťovanému opačnému kaskádovému efektu v úrovních 2 a 1 Komise trvá na svém závěru, že odvětví jako celek utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 4 základního nařízení.

                     (834)

                     Komise proto dospěla k závěru, že výrobní odvětví Unie jako celek je pod velkým tlakem. Během posuzovaného období došlo ke snížení výrobní kapacity, investic a zaměstnanosti a i k významné ztrátě podílu na trhu, a to navzdory probíhajícímu poklesu prodejních cen. Ceny čínského dovozu byly výrazně podbízivé vůči cenám výrobního odvětví Unie. Ziskovost výrobního odvětví Unie jako celku rovněž klesala, a to dokonce ještě rychleji ke konci posuzovaného období. Zásoby všech typů pneumatik navíc vzrostly, zejména během období šetření, což mělo nepříznivý dopad na finanční situaci výrobního odvětví Unie. Mnoho malých a středních protektorovacích firem ukončilo výrobu a nemohlo těžit z hospodářského oživení. Komise také přikládala důležitost podáním, která předložily AIRP a Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk (tedy italské a německé sdružení protektorovacích firem) nebo společnost Banden Plan Europa BV (protektorovací firma v Unii) nebo společnost Vipal Europe (dodavatel běhounů), přičemž upozornila, že uložení prozatímních antidumpingových opatření již v tomto odvětví vedlo k pozitivním změnám. Konkrétně protektorovací firmy v několika členských státech Unie zaznamenaly od května roku 2018 vyšší objednávky a věří, že tento optimistický výhled bude pokračovat, pokud se prozatímní antidumpingová opatření stanou konečnými.

               5.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

                     (835)

                     V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z dotčené země způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 7 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda výrobní odvětví Unie mohlo být souběžně s tím poškozeno i jinými známými činiteli.

                     (836)

                     Komise dbala na to, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z dotčené země, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Těmito faktory jsou: dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a vývoj nákladů.

               5.1.   Účinek dovozu subvencovaných výrobků

                     (837)

                     Ceny subvencovaného dovozu z ČLR se během období šetření výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie, přičemž rozpětí tohoto cenového podbízení činilo 21 %, což vedlo ke snížení podílu na trhu a ziskovosti výrobního odvětví Unie (ze 72,4 % na 67,1 % v roce 2014 a z 15,4 % na 13,7 % v posuzovaném období). Během posuzovaného období se v důsledku toho objem prodeje výrobního odvětví Unie mírně snížil, zatímco objem dovozu z ČLR vzrostl o 32 %, a pokryl tak podstatnou část zvýšení spotřeby v Unii.

                     (838)

                     V průběhu posuzovaného období byla ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu (– 5,3 procentního bodu) vyrovnána zvýšením podílu čínského dovozu (+ 4,2 procentního bodu).

                     (839)

                     Z analýzy ukazatelů újmy ve 686. až 784. bodě odůvodnění vyplývá, že hospodářská situace výrobního odvětví Unie, a zejména jeho finanční situace se zhoršila, přičemž toto zhoršení se časově shoduje s příchodem značného objemu subvencovaného dovozu z ČLR. Ceny tohoto dovozu se podbízely cenám výrobního odvětví Unie a vyvíjely významný tlak na snižování cen na trhu Unie. A právě prudký nárůst dovozu a zjištěné podstatné cenové podbízení jsou hlavní faktory, které je nutno v tomto případě vzít v úvahu.

                     (840)

                     Čínským vývozcům se podařilo významně zvýšit svůj podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie. Během období šetření se většina celkového objemu subvencovaného čínského dovozu soustředila do úrovně 3, což donutilo několik výrobců v Unii v této úrovni, zejména malých a středních protektorovacích firem, trh opustit. Kromě toho Komise zjistila, že takto vysoké objemy za subvencované ceny ovlivnily stanovování cen. Dříve se stanovování cen odvíjelo od úrovně 1, tj. ceny úrovně 2 byly stanovovány na základě úrovně 1 a ceny úrovně 3 na základě úrovně 2. To se nyní obrátilo: ceny úrovně 2 jsou stanovovány na základě úrovně 3 a ceny úrovně 1 na základě úrovně 2. To vedlo ke snížení prodejních cen ve všech úrovních. Komise tudíž konstatovala, že nárůst subvencovaného dovozu z ČLR měl v podstatné újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, rozhodující úlohu.

                     (841)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že Komise neprokázala, jak objem a úroveň cen dovozu čínských pneumatik podstatně ovlivnily výrobní odvětví Unie, jak samostatně, tak společně. Tyto strany tvrdily, že ačkoli dovoz čínských vývozců do Unie během posuzovaného období vzrostl o 1 124 101 kusů, vzrostla i spotřeba v Unii, a to o 1 341 615 kusů. Nárůst čínského dovozu za konkurenční ceny tak sám o sobě nemohl poškodit prodej výrobního odvětví Unie na trhu. Dále skutečnost, že někteří výrobci v Unii museli opustit určitý segment trhu a že se cenové nastavení na trhu Unie změnilo, nutně neznamená, že za podstatnou újmu výrobnímu odvětví Unie je odpovědný čínský dovoz. Skutečnost, že ceny čínských vývozců byly nižší než ceny výrobního odvětví Unie a že výrobci v Unii nedokázali podchytit nárůst spotřeby a museli snížit své ceny, aby byly konkurenceschopnější, není dostatečným důkazem, že za újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, je odpovědný čínský dovoz.

                     (842)

                     Komise zopakovala, že subvencované čínské ceny se během období šetření výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie ve všech úrovních. Během celého posuzovaného období byly v průměru výrazně nižší. Kromě toho skutečnost, že ceny dovozu byly v letech 2014 a 2015 stabilní a že v roce 2016 klesly a během období šetření zůstaly na stejné nízké úrovni (viz 650. bod odůvodnění), nelze vysvětlit vývojem cen surovin. Ty na začátku posuzovaného období klesly, ale během období šetření vzrostly. Přesto čínští vyvážející výrobci neupravili své ceny směrem nahoru. To dokládá, že chtěli získat a skutečně i získali další podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie.

                     (843)

                     Jeden vyvážející výrobce tvrdil, že neexistuje příčinná souvislost mezi čínským dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie, jelikož čínský vývoz se vyskytuje převážně na úrovni 3 trhu, zatímco většina výrobců v Unii prodává výrobky úrovně 1 a 2. Toto tvrzení je věcně nesprávné. Výrobky spadající do úrovně 1 a 2 představují přibližně 32 % celkového čínského dovozu. Kromě toho, jak je vysvětleno v oddíle 4.3, týkajícím se propojení mezi novými a protektorovanými pneumatikami a mezi různými úrovněmi, existuje mezi různými úrovněmi, které společně tvoří jeden výrobek, symbiotický vztah. Tlak na cenu a objem ze strany levných čínských pneumatik v úrovni 3 má dopad na cenu i v ostatních úrovních, čímž ovlivňuje výrobní odvětví Unie jako celek. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (844)

                     Tentýž vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že analýza újmy, a i tudíž analýza příčinných souvislostí by se měla provádět s přihlédnutím k tomu, že pneumatiky úrovně 3 mají nižší cenu, protože mají výrazně kratší životnost než pneumatiky úrovně 1 a 2. Hodnocení podílu na trhu by se mělo provádět porovnáním podílu na trhu, pokud jde o hodnotu, a nikoli kvantitu. Vezme-li se toto v úvahu, je pokles podílu výrobního odvětví Unie na trhu a nárůst podílu čínského vyvážejícího výrobce na trhu mnohem méně výrazný.

                     (845)

                     Komise uznala, že životnost pneumatik je důležitým aspektem analýzy, což dokládá propojenost úrovní. Nesouhlasí však s tím, že by tento aspekt popíral zjištění ohledně příčinné souvislosti. I když je podíl čínských pneumatik na trhu Unie, pokud jde o hodnotu, opravdu kvůli kratší životnosti nižší, než pokud jde o počet kusů, nemění to nic na skutečnosti, že právě kvůli tomu, že pro spotřebitele je stále atraktivnější kupovat čínské pneumatiky vyznačující se nízkou cenou a nízkou kilometrovou životností, se výrobní odvětví Unie dostalo pod tlak a utrpělo podstatnou újmu. Komise se proto domnívá, že nárůst podílu dovozu z ČLR na trhu, ať již na základě hodnoty, nebo objemu, potvrzuje zjištění týkající se příčinné souvislosti.

                     (846)

                     Jedna zúčastněná strana tvrdila, že pokles cen čínského dovozu je způsoben změnou v sortimentu výrobků vyvolanou rostoucí poptávkou po menších pneumatikách. Na podporu tohoto tvrzení však nebyly žádné důkazy. I kdyby však velikost mohla mít vliv na vývoj průměrných cen, ceny čínského dovozu se v každém případě podbízely cenám výrobního odvětví Unie i v případě stejných velikostí, jelikož srovnání se vždy provádí podle typu výrobku. Komise proto toto tvrzení zamítla.

                     (847)

                     Dalšími faktory, které byly zkoumány v rámci analýzy příčinných souvislostí podle čl. 8 odst. 7 základního nařízení, byly: dovoz z jiných zemí, vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj nákladů výrobního odvětví Unie.

               5.2.   Dovoz ze třetích zemí

                     (848)

                     Objem dovozu z dalších třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 23

                        Dovoz ze třetích zemí

                                 Země

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                    Turecko

                                 Objem dovozu z Turecka

                                 712 497

                                 710 504

                                 856 110

                                 884 241

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    100

                                    120

                                    124

                                 Jednotkové ceny dovozu z Turecka

                                 212

                                 216

                                 194

                                 185

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    102

                                    91

                                    87

                                 Podíl na trhu

                                 3,5 %

                                 3,4 %

                                 4,0 %

                                 4,1 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 12,6 %

                                 11,4 %

                                 12,1 %

                                 12,3 %

                                    Korea

                                 Objem dovozu z Jižní Koreje

                                 431 676

                                 463 643

                                 477 185

                                 381 167

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    107

                                    111

                                    88

                                 Jednotkové ceny dovozu z Jižní Koreje

                                 219

                                 191

                                 181

                                 186

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    87

                                    83

                                    85

                                 Podíl na trhu

                                 2,1 %

                                 2,2 %

                                 2,2 %

                                 1,8 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 7,6 %

                                 7,4 %

                                 6,8 %

                                 5,3 %

                                    Japonsko

                                 Objem dovozu z Japonska

                                 386 128

                                 418 802

                                 398 427

                                 390 859

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    108,5

                                    103,2

                                    101,2

                                 Jednotkové ceny dovozu z Japonska

                                 293

                                 227

                                 218

                                 221

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    77,6

                                    74,4

                                    75,4

                                 Podíl na trhu

                                 1,9 %

                                 2,0 %

                                 1,9 %

                                 1,8 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 6,8 %

                                 6,7 %

                                 5,6 %

                                 5,5 %

                                    Rusko

                                 Objem dovozu z Ruska

                                 181 031

                                 237 582

                                 270 515

                                 279 798

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    131,2

                                    149,4

                                    154,6

                                 Jednotkové ceny dovozu z Ruska

                                 145

                                 131

                                 130

                                 130

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    90,7

                                    89,6

                                    89,5

                                 Podíl na trhu

                                 0,9 %

                                 1,1 %

                                 1,3 %

                                 1,3 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 3,2 %

                                 3,8 %

                                 3,8 %

                                 3,9 %

                                    Thajsko

                                 Objem dovozu z Thajska

                                 142 735

                                 177 209

                                 174 994

                                 167 509

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    124,2

                                    122,6

                                    117,4

                                 Jednotkové ceny dovozu z Thajska

                                 310

                                 226

                                 233

                                 241

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    72,9

                                    75,3

                                    77,7

                                 Podíl na trhu

                                 0,7 %

                                 0,9 %

                                 0,8 %

                                 0,8 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 2,5 %

                                 2,8 %

                                 2,5 %

                                 2,3 %

                                    Jiné třetí země

                                 Objem dovozu ze všech ostatních zemí

                                 338 457

                                 376 075

                                 469 425

                                 464 224

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    111

                                    139

                                    137

                                 Jednotkové ceny dovozu ze všech ostatních zemí

                                 202

                                 195

                                 200

                                 192

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    96

                                    99

                                    95

                                 Podíl na trhu

                                 1,7 %

                                 1,8 %

                                 2,2 %

                                 2,1 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 6,0 %

                                 6,0 %

                                 6,6 %

                                 6,5 %

                                    Celkový objem dovozu všech třetích zemí kromě ČLR

                                 Objem dovozu ze všech ostatních zemí

                                 2 192 524

                                 2 383 815

                                 2 646 656

                                 2 567 798

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    109

                                    121

                                    117

                                 Jednotkové ceny dovozu ze všech ostatních zemí

                                 227

                                 202

                                 192

                                 189

                                    Index (2014 = 100)

                                    100

                                    89

                                    85

                                    83

                                 Podíl na trhu

                                 10,8 %

                                 11,5 %

                                 12,3 %

                                 11,9 %

                                 Podíl na celkovém objemu dovozu do Unie

                                 38,7 %

                                 38,3 %

                                 37,5 %

                                 35,8 %

                                    Zdroj: Eurostat

                     (849)

                     Dovoz z jiných třetích zemí vykázal v posuzovaném období mírný nárůst svého podílu na trhu z 10,8 % na 11,9 %. Z veškerého dovozu z jiných třetích zemí měl pouze ruský dovoz průměrné ceny podobné cenám dovozu z Číny. Průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku byly zřetelně vyšší než průměrné ceny čínského dovozu. Podíl dovozu na trhu dotčeného výrobku z Ruska se během posuzovaného období zvýšil z 0,9 % na 1,3 %. Omezené množství ruského dovozu však neoslabuje příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a újmou způsobenou výrobnímu odvětví Unie.

                     (850)

                     Komise proto dospěla k předběžnému závěru, že i když dovoz z jiných třetích zemí mohl mít určitý omezený dopad na situaci výrobního odvětví Unie, zůstal hlavní příčinou újmy subvencovaný dovoz z ČLR.

                     (851)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že Komise by měla poskytnout další analýzu dopadu ruského dovozu, který má stejné ceny jako dovoz z Číny.

                     (852)

                     Komise zjistila, že mezi dováženými objemy je zásadní rozdíl. Zatímco čínský dovoz vzrostl z 3,5 milionu pneumatik v roce 2014 na 4,6 milionu pneumatik v období šetření (tedy o 1 100 000 kusů), ruský dovoz za stejnou dobu vzrostl z 0,2 milionu pneumatik na 0,3 milionu pneumatik (tedy jen o 100 000 kusů). Vzhledem k omezenému množství pocházejícímu z Ruska (tvoří pouze 6 % celkového objemu dovozu z ČLR a má jen 1,3 % podíl na trhu Unie) při podobné ceně nemůže tento dovoz oslabit příčinnou souvislost mezi čínským dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

                     (853)

                     Další zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z jiných zemí, jako je Japonsko, Korea a Turecko, se uskutečňoval ve významných množstvích a za nižší ceny, než byly ceny výrobního odvětví Unie. V důsledku své ceny a množství údajně narušil příčinnou souvislost mezi čínským dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

                     (854)

                     Komise konstatovala, že ceny dovozu z Japonska, Jižní Koreje a Turecka byly značně vyšší než ceny čínského dovozu. Navíc se jedná převážně o převodní ceny účtované dovozcům ve spojení. Tyto dovozní ceny proto nemohou sloužit jako základ pro srovnání s cenami výrobního odvětví Unie. A dále japonské, jihokorejské a turecké pneumatiky se prodávaly za cenu odpovídající jejich příslušné úrovni na trhu Unie. Tento dovoz by proto neměl výrobnímu odvětví Unie způsobit újmu. Pokud jde o množství, jejich podíl na trhu zůstal stabilní (v případě Jižní Koreje klesl objem o 50 000 kusů, u Japonska zůstal stabilní a u Turecka vzrostl o 170 000 kusů) a představoval přibližně polovinu objemu dovozu z ČLR. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

               5.2.1.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

                     (855)

                     Objem vývozu výrobců v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjel takto:

                        Tabulka 24

                        Vývozní výkonnost výrobců v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 Období šetření

                                 Objem vývozu (v kusech)

                                 6 079 036

                                 5 920 561

                                 5 893 729

                                 5 920 981

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    97,4

                                    97,0

                                    97,4

                                 Průměrná cena (v EUR/kus)

                                 188

                                 179

                                 169

                                 168

                                    Index 2014 = 100

                                    100

                                    95,3

                                    89,9

                                    89,8

                                    Zdroj: databáze Eurostatu Comext

                     (856)

                     Podle Eurostatu klesl objem vývozu v posuzovaném období o 2,6 %. Průměrné vývozní ceny jsou ovlivněny převodními hodnotami pro společnosti ve spojení. Neexistuje žádný důkaz, že by vývozní činnost výrobního odvětví Unie mohla oslabit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.

                     (857)

                     Některé zúčastněné strany tvrdily, že výrobní odvětví Unie utrpělo ztráty, jelikož během celého posuzovaného období vyváželo se ztrátou, což ovlivnilo jeho návratnost investic a schopnost investovat. Jak je uvedeno v 862. bodě odůvodnění, průměrné vývozní ceny jsou ovlivněny převodními hodnotami dodávek účtovanými společnostem ve spojení. Kromě toho výrobní náklady uvedené v 754. bodě odůvodnění byly vypočteny pro prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení. Proto nelze na základě porovnání těchto dvou souborů údajů vyvodit smysluplné závěry. Mikroekonomické ukazatele navíc ukázaly, že vývoz výrobců v Unii zařazených do vzorku byl ziskový. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (858)

                     Komise zopakovala, že objemy zůstaly během posuzovaného období stabilní. Mimoto jsou tyto ceny převodními cenami účtovanými mezi subjekty ve spojení, a proto nelze vyvodit žádný závěr ze skutečnosti, že tyto ceny vykazují během posuzovaného období klesající tendenci. Uvedená tvrzení byla proto zamítnuta. Komise tudíž potvrzuje, že neexistují žádné důkazy, že by vývozní činnost výrobního odvětví Unie mohla oslabit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a zjištěnou újmou.

               5.3.   Vývoj nákladů

                     (859)

                     Jak je uvedeno v 755. bodě odůvodnění, v průběhu posuzovaného období klesly celkové náklady výrobního odvětví Unie o 12 EUR na jednu pneumatiku v důsledku vývoje hlavních surovin (konkrétně přírodního a syntetického kaučuku). Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Unie se však kvůli cenovému tlaku subvencovaného čínského dovozu snížila o 19 EUR za pneumatiku.

                     (860)

                     Lze proto konstatovat, že vývoj nákladů nemohl být příčinou újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie.

                     (861)

                     Skupina Giti tvrdila, že nové pneumatiky zlevnily, jelikož náklady klesly, ale protektorovací firmy nemohly z tohoto snížení cen těžit, protože podíl surovin na jejich výrobních nákladech je ve srovnání s novými pneumatikami výrazně nižší. To vysvětluje ztrátu, kterou odvětví protektorování utrpělo v úrovni 3 a která je způsobena hlavně vývojem cen surovin, protože ty od roku 2012 neustále klesaly a začaly růst teprve v roce 2017.

                     (862)

                     Jak je uvedeno ve 650. bodě odůvodnění, čínské dovozní ceny nekopírovaly vývoj cen surovin, zatímco výrobní náklady výrobního odvětví Unie tento vývoj odrážely (128). Ztráty byly způsobeny skutečností, že ceny čínského dovozu byly během posuzovaného období značně podbízivé vůči cenám výrobního odvětví Unie. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               5.4.   Další známé faktory

                     (863)

                     Skupina China National Tire a společnost Pirelli tvrdily, že Komise nevzala v úvahu, že dva významní výrobci silně investovali do svého podnikání v oblasti protektorování. To by údajně mohlo vysvětlovat, proč ostatní výrobci v Unii museli opustit segment trhu úrovně 3. Podle dotyčných stran přiměla hospodářská krize dva významné výrobce (Goodyear a Continental), aby investovali do svého podnikání v oblasti protektorování a otevřeli si vlastní protektorovací podniky. Podle dostupných informací odpovídá výrobní kapacita každého z těchto podniků roční výrobní kapacitě deseti malých protektorovacích firem. Skupina China National Tire se domnívá, že tyto investice vedly k újmě, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo. Tyto investice měly údajně vést ke vzniku nadměrné kapacity a uměle zvýšit jednotkové náklady, a v důsledku toho způsobit snížení zisku. Vliv těchto investic na celé výrobní odvětví Unie je údajně dostatečně velký k oslabení možné příčinné souvislosti mezi subvencovaným dovozem z Číny a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Unie, ať už jsou posuzovány jednotlivě, nebo společně s jinými známými faktory.

                     (864)

                     Podle informací poskytnutých sdružením ETRMA se výroba protektorováním za tepla (který používají výhradně velcí výrobci) ve skutečnosti během posuzovaného období snížila (výstup klesl z 2,3 milionu kusů v roce 2014 na 2,1 milionu kusů v období šetření). Tyto údaje tedy nepodpořily tvrzení, že investice dvou významných výrobců vedly ke vzniku nadměrné kapacity. Uvedené tvrzení ohledně újmy, kterou si výrobní odvětví Unie způsobilo samo, bylo proto zamítnuto.

                     (865)

                     Určité zúčastněné strany uvedly, že rostoucí poptávka po menších pneumatikách pravděpodobně ovlivnila sortiment výrobků v jednotlivých letech takovým způsobem, že se ke konci období šetření prodávalo poměrně více malých pneumatik. Vzhledem k omezením hmotnosti a velikosti vozidel, která smějí vjíždět do center měst, a k růstu elektronického obchodu (u kterého je nutno náklad rozdělovat do menších zásilek, což zase vyžaduje více lehkých nákladních a užitkových vozů), dochází k posunu směrem ke zvýšení poptávky po menších pneumatikách. Toto zjištění se nevztahovalo jen na prodej výrobců v Unii. Čínský dovoz také reagoval na zvýšenou poptávku po menších pneumatikách, a to tedy (částečně) vysvětluje pokles prodejních cen čínského dovozu.

                     (866)

                     Pokud jde o tvrzení ohledně vývoje sortimentu výrobků, informace shromážděné Komisí o různých velikostech uváděných na trh Unie během posuzovaného období nepodporují argument, že ceny a náklady jsou nižší v důsledku poměrně silnějšího zastoupení menších pneumatik na trhu (129). Údaje za období šetření ve skutečnosti ukazují, že sortiment výrobků na trhu je stabilní a zůstává soustředěn na hlavní rozměry. Navíc takové snížení průměrné velikosti výrobku nelze zjistit ani v údajích Eurostatu o dovozu z Číny, které naopak ukazují, že hmotnost pneumatik dovezených z Číny mezi rokem 2014 a obdobím šetření vzrostla o 3 % (130). Komise naopak upozornila, že výrobní odvětví Unie provedlo celkové strukturální úpravy s cílem snížit náklady vzhledem k „řetězovému účinku“ na jednotlivé úrovně. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               5.5.   Závěr ohledně příčinné souvislosti

                     (867)

                     Byla zjištěna příčinná souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a subvencovaným dovozem z dotčené země.

                     (868)

                     Značný tlak na ceny a objem, který na výrobní odvětví Unie v posuzovaném období vyvíjel rostoucí subvencovaný dovoz z dotčené země, neumožnil výrobnímu odvětví Unie těžit z pokrizového růstu trhu EU. Nejtvrdší konkurence byla zaznamenána v úrovni 3, kde byl také podíl čínského dovozu největší a ovlivňoval i vyšší úrovně, jak je vysvětleno ve 825. až 826. bodě odůvodnění. Výše uvedená analýza ukazatelů újmy prokazuje, že hospodářská situace celého výrobního odvětví Unie byla ovlivněna nárůstem levného subvencovaného dovozu z ČLR, jehož ceny se výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie. Čínským vývozcům se podařilo získat významný podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Unie, což vedlo ke snížení zaměstnanosti a omezení výrobní kapacity. Výrobní odvětví Unie přišlo mezi rokem 2014 a obdobím šetření o podíl na trhu ve výši 5,2 procentního bodu a objem prodeje stagnoval, zatímco spotřeba na trhu Unie vzrostla. Kromě toho má klesající tendenci i ziskovost celého výrobního odvětví Unie, přičemž k největším ztrátám dochází u pneumatik úrovně 3.

                     (869)

                     Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu. Nebylo zjištěno, že by účinek ostatních zjištěných faktorů, jmenovitě dovozu z jiných třetích zemí, vývozní výkonnosti výrobců v Unii a vývoje nákladů, na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Unie, pokud jde o podíl na trhu, ceny a ziskovost, oslabil příslušnou příčinnou souvislost. Dokonce ani při zvážení jejich kombinovaných účinků nebyl závěr Komise jiný: kdyby neexistoval subvencovaný dovoz, výrobní odvětví Unie by nebylo v tak významné míře nepříznivě ovlivněno. Zejména podíl na trhu by tolik neklesl a zaměstnanost by zůstala zachována.

                     (870)

                     Komise proto dospěla v předběžné fázi k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je subvencovaný dovoz z dotčené země a že ostatní faktory, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost mezi újmou a subvencovaným dovozem neoslabují.

                     (871)

                     Ani ruský dovoz (kvůli jeho malému objemu), ani dovoz z Japonska, Koreje a Turecka (vzhledem k jeho převodním cenám, které byly dokonce vyšší než čínské ceny) nebyl hlavní příčinou újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. Také vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie a vývoj jeho nákladů nebyly základní příčinou situace, která poškodila výrobní odvětví Unie. Tu nelze vysvětlit ani jinými skutečnostmi, jako jsou investice dvou významných výrobců do odvětví protektorování a vývoj sortimentu výrobků.

                     (872)

                     Komise proto potvrdila svá zjištění uvedená v 835. až 871. bodě odůvodnění, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je subvencovaný dovoz z ČLR a že ostatní faktory, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost neoslabují.

               6.   ZÁJEM UNIE

                     (873)

                     V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda je navzdory zjištění, že dochází k subvencování, jež působí újmu, možné učinit jednoznačný závěr, že přijmout v tomto případě příslušná opatření není v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, a to včetně zájmu výrobního odvětví Unie a dovozců.

               6.1.   Zájem výrobního odvětví Unie

                     (874)

                     Účinek potenciálních antisubvenčních opatření bude pro výrobce v Unii a zejména pro malé a střední podniky pravděpodobně pozitivní. Měli by být schopni těžit z rostoucí spotřeby a trhu, na kterém panují spravedlivé podmínky. Zvláště se předpokládá, že za těchto podmínek budou výrobci v Unii schopni zvýšit svůj prodej, a tak znovu získat část ztraceného podílu na trhu. To by dále zvýšilo výrobu v Unii a míru využití kapacity. Za spravedlivých podmínek by výrobní odvětví Unie mohlo zvýšit své ceny a zlepšit svou finanční situaci.

                     (875)

                     Vzhledem k propojení mezi podniky zabývajícími se protektorováním a výrobou protektorovatelných pneumatik by navrhovaná opatření zejména podpořila životaschopnost odvětví protektorování. To by přineslo úlevu z hlediska zaměstnanosti, a to zejména proto, že protektorování je náročné na pracovní sílu a příslušné firmy se nacházejí v celé Unii.

                     (876)

                     Některé zúčastněné strany (skupina China National Tire a společnost Pirelli, skupina Giti a společnost Kirkby) byly toho názoru, že na odvětví protektorování v Unii bude mít nepříznivý dopad snížení dodávek a zvýšení cen plášťů. Podle jejich názoru by antidumpingová opatření týkající se pneumatik úrovní 1 a 2 nepříznivě ovlivnila nezávislé protektorovací firmy v Unii, které při své výrobní činnosti využívají pláště uvedených úrovní.

                     (877)

                     Komise s tímto posouzením nesouhlasila. Ačkoli velcí výrobci v Unii začlenili protektorování do svého podnikání, mnohé z jejich plášťů stále protektorují nezávislé protektorovací firmy v Unii. Navíc nezávislé protektorovací firmy v Unii Komisi oznámily, že v současné době je nabídka plášťů příliš vysoká. Podle jejich názoru mnoho spotřebitelů zjišťuje, že je levnější koupit si čínské pneumatiky nízké úrovně, než si nechat protektorovat své stávající pneumatiky. To znamená, že mnoho plášťů, které by se daly protektorovat, muselo být zlikvidováno. A co je nejdůležitější, zatímco nezávislé protektorovací firmy a sdružení podporovaly opatření, ani jedna protektorovací firma v Unii proti těmto opatřením nevystoupila. To naznačuje, že opatření jsou v zájmu odvětví protektorování v Unii.

               6.2.   Zájem uživatelů a dovozců v Unii

                     (878)

                     Oznámení o zahájení řízení bylo zasláno více než 40 dovozcům a uživatelům dotčeného výrobku a jejich sdružením.

                     (879)

                     Na dotazník k výběru vzorku odpovědělo pět dovozců, kteří nejsou ve spojení. Připadá na ně [10–15 %] celkového dovozu z ČLR. Z těchto pěti společností byly dvě zařazeny do vzorku na základě jejich objemu dovozu (který představuje [6–10 %] celkového dovozu z Číny) a odpověděly na dotazník.

                     (880)

                     U obou dovozců zařazených do vzorku představoval čínský dovoz dotčeného výrobku významnou část obratu v období šetření. Jejich obchodní model je založen především na smlouvách s čínskými vyvážejícími výrobci, ačkoli mají i alternativní zdroje (buď z domácího trhu, nebo z jiných třetích zemí). Proto se také předpokládá, že ačkoli by příslušná opatření měla dopad na jejich činnost, jejich zavedení by zvýšilo ceny na trhu Unie na spravedlivou úroveň.

                     (881)

                     Existuje jiný obchodní model, který se opírá o „výhradně kontejnerovou obchodní strategii“. V tomto případě mají dovozci větší flexibilitu, pokud jde o změny zdrojů dodávek. Do této kategorie spadají tři z dovozců nezařazených do vzorku, na něž v období šetření připadalo méně než 2 % celkového dovozu z Číny. Takto nízká úroveň spolupráce naznačuje, že zavedení opatření by na jejich činnost nemělo žádný významný dopad.

                     (882)

                     Dále se přihlásilo dalších dvanáct dovozců a dvě sdružení dovozců, přičemž většina tak učinila po zveřejnění nařízení o celní evidenci. Byly podány připomínky ohledně celní evidence a možného uložení opatření. Žádný z dovozců v Unii však nepředložil odůvodněná tvrzení.

                     (883)

                     Skupina China National Tire a společnost Pirelli, skupina Giti a společnost Heuver tvrdily, že pokud budou přijata opatření, dojde ke snížení dovozu z Číny, což povede k celkovému poklesu nabídky. To by následně vedlo ke spekulativnímu zvýšení cen na úkor konečných uživatelů. Opatření na ochranu výrobního odvětví Unie by rovněž znamenala, že by koneční spotřebitelé měli na výběr menší škálu výrobků.

                     (884)

                     Komise byla toho názoru, že v Unii existuje dostatečná celková kapacita pro zásobování vnitřního trhu, jak vyplývá z tabulky 1 a 6. Kromě toho existuje mnoho výrobců se sídlem ve třetích zemích (v Turecku, Jižní Koreji, Japonsku, Rusku, Thajsku a mnoha dalších zemích), kteří již prodávají na trhu Unie. Jejich souhrnný objem prodeje byl během posuzovaného období poměrně stabilní, přičemž jejich podíl na trhu činil přibližně 12 %. Komise připomněla, že čínské ceny jsou výrazně nižší než ceny všech ostatních hlavních dovážejících zemí; podle Eurostatu činila v období šetření průměrná dovozní cena z Číny 128,8 EUR/kus, zatímco dovozní ceny ze všech ostatních zemí 189 EUR/kus. Proto lze důvodně očekávat, že po obnovení rovných podmínek na trhu Unie bude dovoz ze všech zemí zajišťovat potřebnou nabídku.

                     (885)

                     Komise také připomněla, že trh Unie je konkurenčním trhem, na kterém úporně soutěží mnoho výrobců působících ve všech třech úrovních. Proto dovoz za spravedlivé ceny bude i nadále vyvíjet další konkurenční tlak na ceny výrobního odvětví Unie.

                     (886)

                     Několik dovozců uvedlo, že možná trh zcela opustí, pokud budou opatření uložena. Komise připomněla, že účelem uložení antisubvenčních opatření je obnovit rovné podmínky, aby výrobci v Unii a výrobci ze třetích zemí mohli soutěžit za stejných podmínek. Proto jsou cla stanovena pouze na takové úrovni, která ještě umožňuje čínskému dovozu i nadále soutěžit s výrobci v Unii, ale při spravedlivých cenách. Navíc vzhledem k tomu, že tato opatření sníží velký rozdíl mezi subvencovanými čínskými cenami a dovozními cenami ze všech ostatních zemí, budou mít dovozci větší obchodní příležitosti k prodeji pneumatik pro autobusy a nákladní automobily z jiných zemí.

                     (887)

                     Komise konstatovala, že opatření by nebyla v zájmu dovozců, kteří se zaměřují převážně na dovoz velmi levných čínských pneumatik. Je však nepravděpodobné, že by obnovení spravedlivé hospodářské soutěže vážně uškodilo dovozcům se širším portfoliem.

                     (888)

                     Zájem dodavatelů

                     (889)

                     Dodavatelé běhounů předložili podklady, které podporují uložení antisubvenčních opatření s tím, že taková opatření jsou zásadní pro přežití odvětví protektorování. Bez činností v odvětví protektorování bude jejich podnikání vážně postiženo. Komise dospěla k závěru, že opatření by byla v zájmu dodavatelů běhounů.

               6.3.   Jiné zájmy

                     (890)

                     Unie zastává dlouhodobou politiku (131) snižování množství odpadů a udržitelného nakládání se surovinami. Politika Unie je v zásadě dvojí: spočívá v předcházení vzniku odpadů a podporuje recyklaci (132). Kromě toho sleduje horizontální politický cíl podporovat přítomnost malých a středních podniků na trhu Unie (133).

                     (891)

                     Protektorování má pro skutečné oběhové hospodářství zásadní význam. Kromě zajištění vysoké úrovně spolehlivosti, výkonnosti a bezpečnosti představují protektorované pneumatiky velkou výhodu také z hlediska životního prostředí (menší spotřeba surovin a energie, méně emisí CO2, méně znečištění a nižší spotřeba vody). To by tudíž rovněž přispělo k dosažení těchto větších společenských cílů uznávaných specifickými politikami Unie.

                     (892)

                     Několik zúčastněných stran zdůraznilo, že výrobci prémiových pneumatik vyrábějí nové vysoce kvalitní pneumatiky, které jsou konstruovány tak, aby měly dlouhý životní cyklus a mohly být protektorovány. Bez protektorování vyústí konkurence v odvětví pneumatik v soutěž o nejbenevolentnější přístup, který povede k úpadku tohoto odvětví, ztrátě hodnoty v celém dodavatelském řetězci a snížení kvality nabídky v Unii na minimum.

                     (893)

                     Sdružení AIRP uvedlo, že protektorování je příkladem oběhového hospodářství, jelikož protektorování jedné pneumatiky ve srovnání s výrobou nové pneumatiky využívá o 70 % méně surovin, o 65 % méně energie a o 19 % méně vody, vyprodukuje o 37 % méně CO2 a o 21 % méně znečištění ovzduší (částic) a způsobuje o 29 % méně eroze půdy v zemích, kde se produkuje přírodní kaučuk.

                     (894)

                     Odvětví protektorování navíc v současné době ročně zabrání vzniku přibližně 240 000 tun opotřebovaných pneumatik. Opatření, která v Unii chrání vysoce kvalitní protektorovatelné pneumatiky, uložená na pneumatiky, jež jsou v zásadě na jedno použití, by tak rovněž přispěla k zamezení vzniku odpadů v souladu s cíli směrnice o odpadech, jelikož by podpořila zachování životaschopného odvětví protektorování v Unii.

                     (895)

                     Podle studií provedených sdružením AIRP ušetří Itálie díky protektorování ročně v průměru 30 milionů litrů ropy a také více než 20 000 tun dalších strategických surovin, jako jsou přírodní a syntetický kaučuk, saze, textilní vlákna, ocel a měď, nemluvě o snížení emisí CO2 o 10 202 tuny. Podle týchž studií snižuje každá protektorovaná pneumatika emise CO2 o 26,5 kg.

                     (896)

                     Opatření, která v Unii chrání vysoce kvalitní protektorovatelné pneumatiky, uložená na pneumatiky, jež jsou v zásadě na jedno použití, by tak rovněž přispěla k soudržnosti s cíli Unie v oblasti snižování odpadu a oběhového hospodářství, jelikož by podpořila zachování životaschopného odvětví protektorování v Unii. Dále vzhledem k tomu, že v tomto odvětví působí zejména malé a střední podniky, by byla uvedená opatření rovněž v souladu s významným cílem Komise uvedené podniky podporovat.

               6.4.   Závěr ohledně zájmu Unie

                     (897)

                     Účinky antisubvenčních opatření na výrobce v Unii by byly pozitivní. Navzdory tvrzením o možném nepříznivém dopadu na dovozce v Unii by clo stále nebylo nepřiměřené vzhledem ke globálním účinkům na celé výrobní odvětví Unie. Ve skutečnosti se má za to, že volná dostupná kapacita ve výrobním odvětví Unie a dovoz z jiných zemí by zmírnily rizika nabídkou alternativních zdrojů dodávek. Obnovení spravedlivé hospodářské soutěže a rovných podmínek při neexistenci subvencovaného dovozu by prospělo zdravému rozvoji celkového trhu s pneumatikami v Unii a podpořilo politickou soudržnost s cíli oběhového hospodářství, předcházení vzniku odpadů a ochrany malých a středních podniků v Unii. V tomto kontextu neexistují přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz pneumatik pro autobusy a nákladní automobily z ČLR.

                     (898)

                     Po poskytnutí konečných informací uvedla společnost Hämmerling, že uložení antisubvenčních cel není v zájmu Unie podle článku 31 základního nařízení. Společnost citovala závěr Komise uvedený v předchozím bodě odůvodnění a vyjádřila názor, že „tento odmítavý přístup“ nelze akceptovat. Společnost Hämmerling však nepředložila žádný argument nebo další důkazy o zjevně nepřiměřených vysokých nákladech pro dovozce vyplývajících z opatření, z nichž by bylo možné vyvodit, že zvážení protichůdných zájmů je třeba změnit; Komise toto tvrzení zamítla.

                     (899)

                     Lze tudíž očekávat, že uložení antisubvenčních opatření umožní výrobnímu odvětví Unie udržet se na trhu a následně zlepšit svou situaci. Existuje vysoké riziko, že pokud by opatření nebylo uloženo, muselo by výrobní odvětví Unie zvážit ve střednědobém horizontu své stažení z odvětví protektorovaných pneumatik, což by vedlo k nevyhnutelné ztrátě pracovních míst, ke které již došlo kvůli uzavření desítek malých a středních podniků, jak je uvedeno ve 729. bodě odůvodnění. Z hlediska dovozců nebo uživatelů nebyly v této fázi šetření zjištěny žádné přesvědčivé důvody proti uložení antisubvenčních opatření na dovoz pneumatik pro autobusy a nákladní automobily pocházejících z ČLR. Neexistují žádné přesvědčivé důvody podle článku 31 základního nařízení, které by svědčily o tom, že není v zájmu Unie opatření uložit.

               7.   KONEČNÁ ANTISUBVENČNÍ OPATŘENÍ

                     (900)

                     Na základě závěrů, k nimž Komise v otázce subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie dospěla, by měla být konečná antisubvenční opatření uložena.

               7.1.   Úroveň pro odstranění újmy (rozpětí újmy)

                     (901)

                     Za účelem zjištění úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

                     (902)

                     Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout při prodeji obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu. Tento cílový zisk byl stanoven na základě zisku dosaženého výrobním odvětvím Unie v roce 2014. Tento rok je z celého posuzovaného období považován za rok, který se nejvíce podobal běžným podmínkám hospodářské soutěže, jelikož objem čínského dovozu byl v této době nejnižší a průměrná dovozní cena nejvyšší.

                     (903)

                     Po zpřístupnění informací v paralelním antidumpingovém šetření několik zúčastněných stran potvrdilo, že existuje široká shoda ohledně segmentace trhu Unie do tří úrovní a že byly poskytnuty rozsáhlé analýzy a údaje pro jednotlivé segmenty. Přístup použitý v předběžné fázi, který spočívá v uplatnění jedné hodnoty cílového zisku na všechny úrovně, by však vedl k nadměrné ochraně výrobců v Unii před subvencovaným dovozem pneumatik úrovně 3, který nemohl dosáhnout cílového zisku stanoveného pro celé odvětví. Komise by proto při výpočtu ceny nepůsobící újmu a rozpětí újmy měla využívat ziskovost jednotlivých úrovní, aby bylo správně uplatněno pravidlo nižšího cla.

                     (904)

                     Komise toto tvrzení přijala. Byla toho názoru, že v tomto konkrétním případě je vhodnější stanovit cílové hodnoty zisku pro jednotlivé úrovně, protože opatření má formu pevného cla z každé pneumatiky, které je založeno na rozpětí újmy odvozeném od kontrolního čísla výrobku v každé úrovni. Proto opravila cílovou hodnotu zisku na 17,9 % pro úroveň 1, na 17,9 % pro úroveň 2 a na 6,1 % pro úroveň 3.

                     (905)

                     Skupina Giti tvrdila, že rok 2014, který je použit jako základ pro cílový zisk, nebyl běžným rokem, protože ziskovost pro úroveň 1 a úroveň 2 byla stejná, ačkoli v dalších dvou letech se lišila.

                     (906)

                     Komise připomněla, že je povinna stanovit cílový zisk tak, že určí rok, který nejvíce odpovídá běžným podmínkám hospodářské soutěže, které nejsou narušeny subvencovaným dovozem. Na základě tohoto měřítka představuje rok 2014 rok s nejnižšími objemy a podíly subvencovaného dovozu na trhu ve srovnání s roky 2015 a 2016, které by proto měly být vyloučeny. Podobně Komise nemohla použít roky před rokem 2014, protože pro tyto roky nebyly k dispozici ověřené informace. Uvedené tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (907)

                     Některé zúčastněné strany (žadatel, Tyre Specialists of Finland, sdružení italských výrobců protektorů, sdružení Bipaver, VIPAL, portugalské sdružení odvětví protektorovaných pneumatik, Bundesverband Reifenhandel und Vulkaniseur-Handwerk) se domnívaly, že cílový zisk ve výši 6,1 % pro úroveň 3 použitý při zpřístupnění informací v paralelním antidumpingovém šetření byl příliš nízký na to, aby bylo možné odstranit újmu, kterou protektorovací firmy utrpěly, a že opodstatněná byla míra zisku v přibližné výši 10 %, které bylo dosaženo před nárůstem dovozu.

                     (908)

                     Komise připomněla, že trh s pneumatikami úrovně 3 je zvláštní tím, že se na něm obchoduje jak s protektorovanými, tak s novými pneumatikami, které spolu vzájemně soutěží o podíl na trhu. Jak bylo předběžně stanoveno v 824. bodě odůvodnění, neudržitelné úrovně ztrát v odvětví protektorování ohrožují veškeré činnosti v oblasti protektorování v Unii. Jak bylo dále předběžně stanoveno v 868. bodě odůvodnění, tyto ztráty mají rovněž vliv na ziskovost, které mohou společnosti působící v úrovních 1 a 2 dosáhnout. Tato zjištění je třeba chápat v souvislosti s jednoznačným zájmem Unie na existenci silného odvětví protektorování, jak je uvedeno ve 153. bodě odůvodnění.

                     (909)

                     Komise se proto rozhodla posoudit tvrzení, že ziskovost ve výši 6,1 % dosažená v roce 2014 pro úroveň 3, jak je uvedeno v dokumentu obsahujícím konečné informace, by odpovídajícím způsobem nezajistila přežití protektorování v Unii.

                     (910)

                     Z tohoto důvodu se rozhodla prověřit úrovně ziskovosti dosažené společnostmi působícími v uvedené úrovni za rok 2014, a to na základě údajů získaných z ověřených odpovědí na dotazník. V případě velkých společností zařazených do vzorku, které působí v odvětví protektorování v úrovni 3, ziskovost v roce 2014 dosahovala – 6,04 %. V případě malých a středních podniků zařazených do vzorku činila 2,71 %. Z těchto údajů vyplývá, že odvětví protektorování, které představuje významnou část výrobního odvětví Unie jako celku, již bylo čínským dovozem ovlivněno v roce 2014.

                     (911)

                     Komise se proto snažila zjistit, jakého cílového zisku by výrobci v Unii v úrovni 3 měli dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, přičemž náležitou pozornost věnovala protektorovacím firmám. Při tomto posouzení rovněž použila informace ze spisu. V podnětu byl cílový zisk pro výrobce dotčeného výrobku v úrovni 3 stanoven na 9,2 %, což by podle žadatelů zajistilo pro všechny výrobce působící v úrovni 3 (včetně protektorovacích firem využívajících dotčený výrobek) uspokojivé fungování. Tento údaj byl rovněž v souladu s připomínkami dotčených protektorovacích firem, které uvedly v reakci na dokument obsahující konečné informace v rámci paralelního antidumpingového šetření a v nichž tvrdily, že Komise by u výrobců úrovně 3 měla zvážit úrovně ziskovosti v přibližné výši 9 %. Jejich tvrzení se opíralo především o skutečnost, že údaje z roku 2014 již poukazovaly na újmu, k níž v odvětví protektorování v Unii došlo. Podobně Komise zvážila údaje poskytnuté protektorovacími firmami z Unie zařazenými do vzorku za roky 2006 a 2007, které podle protektorovacích firem Unie představovaly poslední roky, v nichž existovaly běžné podmínky hospodářské soutěže. V těchto letech byla ziskovost protektorovacích firem v Unii 9,4 %.

                     (912)

                     Komise tyto číselné údaje porovnala se souhrnnými údaji ziskovosti z roku 2014 týkajícími se úrovně 3 pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Bez zohlednění váhy výkonnosti malých a středních podniků v celém odvětví Unie dosahovala ziskovost v úrovni 3 v uvedeném roce 9,2 %. Tento nevážený číselný údaj byl správnější než dřívější vážený údaj na úrovni 6,1 %. Malé a střední podniky v úrovni 3 byly již v roce 2014 silně ovlivněny čínským dovozem, takže vážené číselné údaje pro uvedený rok neodrážejí v plné míře běžné podmínky hospodářské soutěže v odvětví protektorování.

                     (913)

                     V důsledku toho se Komise domnívala, že je vhodnější vypočítat cílový zisk v roce 2014 způsobem, který zmírňuje poškozující dopad čínského dovozu, který byl již v uvedeném roce zaznamenán rovněž pro výrobní odvětví protektorování v Unii. V souvislosti s výše uvedenými informacemi se Komise rozhodla stanovit cílový zisk pro výrobce dotčeného výrobku na úrovni 3 na 9,2 %. To odpovídá minimální ceně nepůsobící újmu, které výrobci v Unii na úrovni 3 potřebují za běžných podmínek hospodářské soutěže dosáhnout, a to při řádném zohlednění potřeb odvětví protektorování.

                     (914)

                     Společnost Heuver tvrdila, že Komise nemůže rozlišovat mezi protektorovanými pneumatikami a novými pneumatikami, které jsou s ohledem na vzájemnou zaměnitelnost stále považovány za tytéž výrobky. Navíc analýza celkové újmy a příčinných souvislostí byla provedena bez jakéhokoli takového rozlišení.

                     (915)

                     Uvedená strana tvrdila, že Komise neposkytla platný základ pro odklonění se od posuzovaného období tohoto šetření a že výrobní odvětví Unie jako celek již bylo čínským dovozem ovlivněno v roce 2014. Navíc uvedená strana tvrdila, že skutečnost, že nedosáhlo této úrovně zisku v době, kdy dovoz z ČLR nepůsobil výrobnímu odvětví Unie újmu (2008–2014), jasně znamená, že existují jiné příčiny újmy.

                     (916)

                     Skupina Xingyuan tvrdila, že cílový zisk ve výši 9,2 % je nepřiměřený, protože není ověřený. Roky 2006 a 2007 se od současné situace velmi odlišovaly a neexistují důkazy, že výrobní odvětví Unie v roce 2014 utrpělo újmu. Navíc uvedená strana tvrdila, že účelem cílového zisku nebylo zajistit přežití výrobního odvětví, ale odstranit účinek dumpingu působícího újmu. Tvrdila, že použití nevážené ziskovosti nebylo vhodné. Podobné tvrzení zopakovala po poskytnutí konečných informací i skupina China National Tire.

                     (917)

                     Skupina China National Tire tvrdila, že Komise neprovedla analýzu příčinné souvislosti mezi čínským dovozem a výkonností odvětví protektorování v Unii. Dále uvedená strana tvrdila, že ziskové rozpětí musí být omezeno na ziskové rozpětí, se kterým by výrobní odvětví Unie mohlo počítat za normálních podmínek hospodářské soutěže. Rovněž tvrdila, že Komise při posuzování vhodného cílového zisku pro úroveň 3 nesmí rozlišovat mezi novými pneumatikami a protektorovanými pneumatikami. Tvrdila, že Komise nevysvětlila, proč stanovila cílový zisk pro úroveň 3 na úrovni 9,2 %. Po poskytnutí konečných informací strana zopakovala podobná tvrzení.

                     (918)

                     CCCMC a CRIA tvrdily, že stanovení cílového zisku ve výši 9,2 % pro úroveň 3 neodráží běžné podmínky hospodářské soutěže a že roky 2006 a 2007 nejsou vhodnými měřítky pro stanovení újmy. Jelikož Komise věnovala příliš pozornosti protektorovacím firmám úrovně 3, oslabila rovněž svoji analýzu újmy pro výrobní odvětví Unie jako celek. Po poskytnutí konečných informací zopakovaly uvedené strany podobná tvrzení.

                     (919)

                     Skupina Prometeon tvrdila, že revidovaný výpočet rozpětí újmy posiluje závěr, že údajná újma není významná. Celková ztráta připadající na úroveň 3 by činila přibližně 54 milionů EUR, což představuje 91 % celkové újmy, kterou výrobní odvětví v Unii utrpělo, zatímco pneumatiky úrovně 1 a úrovně 2 nebyly dotčeny. Rovněž zopakovala své tvrzení, že by se měla použít jiná forma opatření. Po poskytnutí konečných informací zopakovala tato strana a společnost Hämmerling podobná tvrzení.

                     (920)

                     Komise uvedená tvrzení zamítla z těchto důvodů:

                     (921)

                     Zaprvé, cílový zisk pro úroveň 3 ve výši 9,2 % vychází ze skutečné ziskovosti výrobců v Unii v úrovni 3 zařazených do vzorku v roce 2014 před vážením společností podle úrovní. Je vhodné číselné údaje pro uvedený účel nevážit, aby se snížil dopad výkonnosti malých a středních podniků, které byly již ovlivněny vysokou úrovní čínského dovozu.

                     (922)

                     Zadruhé, odkazování Komise na roky 2006 a 2007 uvedené posouzení nemění. Spíše potvrzuje zjištění na základě nevážených číselných údajů pro rok 2014 jakožto vhodnou referenční hodnotu. Ani jedna ze zúčastněných stran netvrdila, že podmínky hospodářské soutěže v letech 2006–2007 byly narušeny. Protektorovací firmy zařazené do vzorku podložily účetními závěrkami tvrzení, že běžná ziskovost činila v letech za2006–2007 průměrně 9 až 10 %.

                     (923)

                     Zatřetí, cílový zisk pro úroveň 3 zjištěný na základě nevážených číselných údajů pro rok 2014 byl rovněž v souladu s úrovní cílového zisku navrženou žadatelem. Již ve fázi zahájení tedy výrobní odvětví Unie považovalo tento číselný údaj (konkrétně 9,2 %) za vhodný cílový zisk – tj. dlouho před tím, než se Komise zapojila do procesu vážení.

                     (924)

                     Komise proto uvedená tvrzení zamítla a potvrdila pro pneumatiky úrovně 3 svoji volbu cílového zisku ve výši 9,2 %.

                     (925)

                     Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je definována stejným způsobem jako valorická (ad valorem) míra subvence pro tyto společnosti.

               7.2.   Konečná opatření

                     (926)

                     Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, Komise zavedla celní evidenci dovozu dotčeného výrobku pocházejícího z ČLR nařízením o celní evidenci s ohledem na možné zpětné uplatnění vyrovnávacích opatření podle čl. 24 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (134). Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/163 bylo zrušeno článkem 4 prováděcího nařízení Komise (EU) 2018/1579.

                     (927)

                     Podle vysvětlivek k harmonizovanému systému k položkám 8708 a 8716 se kola, též přívěsová a návěsová, s pneumatikami zařazují do uvedených položek. Jelikož může hrozit, že budou provozovatelé využívat dovozu kol s čínskými pneumatikami k obcházení uložených opatření, považovala Komise za vhodné monitorovat dovoz těchto kol, a toto riziko tak minimalizovat. Informace shromážděné při tomto monitorování by se rovněž mohly použít, pokud by bylo v budoucnu zapotřebí zahájit šetření zaměřené na obcházení podle článku 23 základního nařízení. Proto by měly být stanoveny samostatné kódy TARIC pro dovoz kol, též přívěsových a návěsových, s pneumatikami, novými nebo protektorovanými, z kaučuku, používanými pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121.

                     (928)

                     Společnost Hämmerling tvrdila, že základní nařízení neposkytuje Komisi právní základ pro klasifikaci zboží pro celní účely. Jak je uvedeno v 927. bodě odůvodnění, podle vysvětlivek k harmonizovanému systému k položkám 8708 a 8716 se kola, též přívěsová a návěsová, s pneumatikami zařazují do uvedených položek. V uvedeném bodě odůvodnění je vysvětlen záměr Komise monitorovat dovoz pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, které byly namontovány na kolo a jsou správně zařazeny podle celních předpisů do kapitoly 87 kombinované nomenklatury (135).

                     (929)

                     Antisubvenční šetření bylo provedeno souběžně se šetřením týkajícím se antidumpingových opatření, omezeným na úroveň pro odstranění újmy. Vzhledem k použití pravidla nižšího cla a skutečnosti, že konečné výše napadnutelných subvencí vyjádřené podle hodnoty jsou v některých případech nižší než úroveň pro odstranění újmy, uloží Komise konečné vyrovnávací clo na úrovni zjištěných konečných výší napadnutelných subvencí a poté uloží konečné antidumpingové clo až do příslušné úrovně pro odstranění újmy.

                     (930)

                     Na základě této metodiky a skutkové podstaty tohoto případu, zejména skutečnosti, že opatření jsou omezena rozpětím újmy, se Komise domnívá, že v této věci nevyvstává otázka „dvojího započtení“.

                     (931)

                     Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež bylo uloženo společnostem zařazeným do vzorku. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které při tomto šetření nespolupracovaly.

                     (932)

                     V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení byla celková výše subvence pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěné u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však zohlednila zjištění týkající se poskytování preferenčních úvěrů, i když se při určování uvedených výší musela částečně opírat o dostupné údaje. Komise se totiž domnívá, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné k určení výše subvencování prostřednictvím poskytování preferenčních úvěrů spravedlivě tak, že vývozci, kteří nebyli požádáni o spolupráci při šetření, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni.

                     (933)

                     Na základě výše uvedených skutečností jsou sazby cel, která budou uložena, stanoveny takto:

                                 Čínští vyvážející výrobci

                                 Dumpingové rozpětí (*1)

                                 Subvenční rozpětí

                                 Úroveň pro odstranění újmy

                                 Sazba vyrovnávacího cla

                                 Sazba antidumpingového cla

                                 Stanovené vyrovnávací clo

                                 Stanovené antidumpingové clo

                                 Skupina China National Tire

                                 85 %

                                 32,85 %

                                 37,29 %

                                 32,85 %

                                 4,44 %

                                 49,07

                                 0,37

                                 Skupina Giti

                                 56,8 %

                                 7,74 %

                                 29,56 %

                                 7,74 %

                                 21,82 %

                                 11,07

                                 36,89

                                 Skupina Hankook

                                 60,1 %

                                 2,06 %

                                 23,41 %

                                 2,06 %

                                 21,35 %

                                 3,75

                                 38,98

                                 Skupina Xingyuan

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                                 Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze I

                                 71,5 %

                                 18,01 %

                                 32,39 %

                                 18,01 %

                                 14,38 %

                                 27,69

                                 21,62

                                 Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření uvedené v příloze II

                                 71,5 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 0 %

                                 57,28

                                 0

                                 Všechny ostatní společnosti

                                 106,7 %

                                 51,08 %

                                 55,07 %

                                 51,08 %

                                 3,99 %

                                 57,28

                                 4,48

                     (934)

                     Individuální sazba antidumpingového a antisubvenčního cla pro jednu společnost uvedená v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění vyplývajících ze současného šetření. Odráží tedy situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

                     (935)

                     Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních celních sazeb. Tato žádost musí být předložena Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

                     (936)

                     Za účelem minimalizace rizika obcházení těchto opatření, které vzhledem k velkému rozdílu mezi celními sazbami hrozí, je nutné přijmout zvláštní opatření, která umožní zajistit uplatňování individuálních celních sazeb. Společnosti, na něž se vztahují individuální celní sazby, musí celním orgánům členských států předložit platnou obchodní fakturu. Faktura musí splňovat požadavky stanovené v čl. 1 odst. 3 tohoto nařízení. Na dovoz, k němuž není přiložena taková faktura, se vztahuje clo platné pro „všechny ostatní společnosti“.

                     (937)

                     Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž rovněž na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

                     (938)

                     S ohledem na nedávnou judikaturu Soudního dvora (136) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení konečného cla, protože příslušná platná ustanovení o clech neuvádějí takovou úrokovou sazbu a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát se zvolí pro celní řízení.

               8.   FORMA OPATŘENÍ

                     (939)

                     Komise zjistila, že valorické (ad valorem) clo má dvě hlavní nevýhody. Za prvé, valorické (ad valorem) clo vytváří pobídku pro společnost, aby ze svého sortimentu výrobků prodávala hlavně výrobky s nižší cenou. Tím by vznikl další tlak v úrovni 3, avšak právě tato úroveň trhu potřebuje největší ochranu před silnou nekalou hospodářskou soutěží. Proto Komise považovala za vhodnější clo pro pneumatiky úrovně 3 pevně stanovit na určité absolutní úrovni.

                     (940)

                     Valorické (ad valorem) clo by dále mohlo vést také k poměrně vysokým částkám v úrovních pneumatik 1 a 2 s vysokou cenou. Riziko spočívá v tom, že takové vysoce kvalitní pneumatiky by se mohly stát příliš nákladnými, přestože jsou to právě tyto pneumatiky, které mohou být přínosné pro odvětví protektorování v Unii. Protektorovací firmy v Unii potřebují vhodné pláště, které mohou poskytnout buď výrobci úrovně 1 nebo 2 v Unii, nebo někteří čínští vývozci v této úrovni. Jestliže by opatření nadměrně sankcionovala dovoz pneumatik úrovně 1 a 2 do Unie, mohlo by to mít negativní dopad politické cíle Unie v oblasti oběhového hospodářství.

                     (941)

                     Komise má proto za to, že zájem Unie hovoří pro uložení pevně stanovených cel na kus vypočtených na základě individuálního rozpětí újmy pro každého vývozce. Takto pevně stanovená cla by vyrovnala riziko nedostatečné nápravy subvencování v úrovni 3, jelikož pneumatiky úrovně 3 se do Unie dováží ve velkém množství a ve srovnání s jejich vlastní hodnotou by na ně bylo uloženo poměrně vysoké pevně stanovené clo. Tato cla zároveň reagují na riziko nadměrného sankcionování dovozu pneumatik úrovně 1 a 2 do Unie, které jsou protektorovatelné a mohou být protektorovány příslušnými podniky v Unii.

                     (942)

                     Komise tedy považovala za vhodné uložit konečná cla ve formě pevně stanovených cel.

               9.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                     (943)

                     Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz určitých nových a protektorovaných pneumatik používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z ČLR.

                     (944)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu s kladným stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 25 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 (137),

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1

               1.   Na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, v současnosti kódů KN 4011 20 90 a ex 4012 12 00 (kód TARIC 4012120010) a pocházejících z Čínské lidové republiky se ukládá konečné vyrovnávací clo.

               2.   Sazby konečného vyrovnávacího cla v EUR na kus jsou pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanoveny takto:

                           Společnost

                           Konečné vyrovnávací clo

                           Doplňkový kód TARIC

                           Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                           57,28

                           C331

                           Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                           11,07

                           C332

                           Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                           49,07

                           C333

                           Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                           3,75

                           C334

                           Ostatní společnosti spolupracující v antisubvenčním i antidumpingovém šetření uvedené v příloze I

                           27,69

                           Viz příloha I

                           Ostatní společnosti spolupracující v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření uvedené v příloze II

                           57,28

                           Viz příloha II

                           Všechny ostatní společnosti

                           57,28

                           C999

               3.   Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 nebo v příloze I nebo II je podmíněno povinností předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, na níž musí být uvedeno prohlášení datované a podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který takovou fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (počet kusů) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

               4.   Kola, též přívěsová a návěsová, s pneumatikami, novými nebo protektorovanými, z kaučuku, používanými pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, spadají pod kódy TARIC 8708701015, 8708701080, 8708705015, 8708705080, 8708709115, 8708709915, 8716909015 a 8716909080.

               5.   V případech, kdy bylo zboží před vstupem do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je proto za účelem stanovení celní hodnoty podle článku 131 prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 rozdělena, musí být hodnota antisubvenčního cla stanovená v odstavci 2 snížena o procento, které odpovídá poměrnému rozdělení ceny skutečně zaplacené nebo splatné.

               6.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Jako sazba úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o tři a půl procentního bodu.

            Článek 2
            Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579 se mění takto:

                        1)

                        Ustanovení čl. 1 odst. 2 a 3 se nahrazují tímto:

                           „2.   Sazba konečného antidumpingového cla v EUR na kus je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

                                       Společnost

                                       Konečné antidumpingové clo

                                       Doplňkový kód TARIC

                                       Xingyuan Tire Group Ltd, Co.; Guangrao Xinhongyuan Tyre Co., Ltd.

                                       4,48

                                       C331

                                       Giti Tire (Anhui) Company Ltd; Giti Tire (Fujian) Company, Ltd; Giti Tire (Hualin) Company Ltd; Giti Tire (Yinchuan) Company, Ltd.

                                       36,89

                                       C332

                                       Aeolus Tyre Co., Ltd; Aeolus Tyre (Taiyuan) Co., Ltd.; Qingdao Yellow Sea Rubber Co., Ltd; Pirelli Tyre Co, Ltd.

                                       0,37

                                       C333

                                       Chongqing Hankook Tire Co., Ltd; Jiangsu Hankook Tire Co., Ltd.

                                       38,98

                                       C334

                                       Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

                                       21,62

                                       Viz příloha I

                                       Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze II

                                       0

                                       Viz příloha II

                                       Všechny ostatní společnosti

                                       4,48

                                       C999

                           3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 nebo v příloze I či II je podmíněno předložením platné obchodní faktury celním orgánům členských států, která musí obsahovat datované prohlášení podepsané zástupcem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, s uvedením jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (počet kusů) (dotčeného výrobku) prodávaného na vývoz do Evropské unie, na nějž se vztahuje tato faktura, bylo vyrobeno společností (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.“

                        2)

                        Článek 2 se nahrazuje tímto:
                        „Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno tak, že se na seznam společností uvedených v tabulce doplní nový vyvážející výrobce, na nějž se bude vztahovat individuální clo nepřevyšující celní sazbu použitelnou na uvedené společnosti, jež spolupracovaly v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření, pokud jakýkoli nový vyvážející výrobce v Čínské lidové republice poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

                                    a)

                                    v období od 1. července 2016 do 30. června 2017 (období šetření) nevyvážel dotčený výrobek uvedený v čl. 1 odst. 1 do Unie;

                                    b)

                                    není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Čínské lidové republice, na něž se vztahují antidumpingová opatření uložená tímto nařízením;

                                    c)

                                    skutečně vyvezl do Unie dotčený výrobek po skončení období šetření, z něhož vycházejí příslušná opatření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.“

                        3)

                        Příloha se nahrazuje přílohou I a přílohou II.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 9. listopadu 2018.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (2)  Úř. věst. C 346, 14.10.2017, s. 9.

            (3)  Pojem „čínská vláda“ je v tomto nařízení použit v širším smyslu, včetně Státní rady, jakož i všech ministerstev, útvarů, agentur a správ na ústřední, regionální nebo místní úrovni.

            (4)  Nařízení Komise (EU) 2018/683 ze dne 4. května 2018, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121 a pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 116, 7.5.2018, s. 8).

            (5)  Oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu nových a protektorovaných pneumatik pro autobusy nebo nákladní automobily pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 264, 11.8.2017, s. 14), ve znění Opravy oznámení o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu nových a protektorovaných pneumatik pro autobusy nebo nákladní automobily pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 356, 21.10.2017, s. 24).

            (6)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579 ze dne 18. října 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 263, 22.10.2018, s. 3).

            (7)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/163 ze dne 1. února 2018, kterým se zavádí celní evidence dovozu nových a protektorovaných pneumatik pro autobusy nebo nákladní automobily pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 30, 2.2.2018, s. 12).

            (8)  Podrobné složení skupiny viz 50. bod odůvodnění.

            (9)  Podrobné složení skupiny viz 50. bod odůvodnění.

            (10)  Podrobné složení skupiny viz 50. bod odůvodnění.

            (11)  Z informací shromážděných a obdržených Komisí vyplývá, že trh Unie s pneumatikami pro autobusy a nákladní automobily je rozdělen na tři úrovně. Úroveň 1 pokrývá prémiové nové pneumatiky se stěžejní značkou hlavních výrobců. Úroveň 2 pokrývá většinu neprémiových pneumatik, nových i protektorovaných, jejichž ceny a kilometrová životnost se pohybují v přibližném rozmezí 65 % až 80 % příslušných hodnot pneumatik úrovně 1. Mezi pneumatiky úrovně 3 patří nové i protektorované pneumatiky s nižší kilometrovou životností a velmi omezenou protektorovatelností.

            (12)  Viz doporučení Komise ze dne 6. května 2003 o definici mikropodniků, malých a středních podniků (2003/361/ES).

            (13)  Během období šetření působila tato společnost pod názvem „Chonche Auto Double Happiness Tyre Corp“. Společnost změnila svůj název na Aeolus Tyre (Tchaj-jüan) Co., Ltd. ke 13. srpnu 2018.

            (14)  Ve spojení s China National Tire & Rubber Co. Ltd. prostřednictvím více než 5 % podílu během období šetření, v souladu s čl. 127 písm. d) prováděcího nařízení Komise (EU) 2015/2447 ze dne 24. listopadu 2015, kterým se stanoví prováděcí pravidla k některým ustanovením nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 952/2013, kterým se stanoví celní kodex Unie.

            (15)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21).

            (16)  Na základě Deklarace o řešení sporů podle Dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu 1994 nebo části V Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Viz též DS 427 WT/DS427/RW antidumpingové vyrovnávací opatření vůči Číně týkající se brojlerů – deklarace je citována v bodě 7.1. Komise se domnívá, že by měla v paralelních antidumpingových a antisubvenčních šetřeních v co největší možné míře zajistit konzistentní výsledky.

            (17)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/679 ze dne 27. dubna 2016 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a o zrušení směrnice 95/46/ES (Úř. věst. L 119, 4.5.2016, s. 1).

            (18)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1).

            (19)  Poznámka ke spisu (evidenční číslo: t18.007994).

            (20)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES ze dne 5. září 2007, kterou se stanoví rámec pro schvalování motorových vozidel a jejich přípojných vozidel, jakož i systémů, konstrukčních částí a samostatných technických celků určených pro tato vozidla (Úř. věst. L 263, 9.10.2007, s. 1).

            (21)  Evropská komise, věc COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag; Věc COMP/E-2/36.041/PO. Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 9. listopadu 1983 ve věci C-322/81, Michelin v. Komise, ECLI: EU:C:1983:313.

            (22)  Uvedená šetření se týkala USA, Indie, Egypta a Euroasijské Komise.

            (23)  Evropská komise, věc COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag; Věc COMP/E-2/36.041/PO. Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 9. listopadu 1983 ve věci C-322/81, Michelin v. Komise, ECLI: EU:C:1983:313.

            (24)  Evropská komise, věc COMP/M.4564 – Bridgestone/Bandag, s. 4.

            (25)  Rozsudek Evropského soudního dvora ze dne 17. března 2016 ve věci C-232/14, Portmeirion Group, ECLI:EU:C:2016:180, bod 47 a násl.

            (26)  Oznámení Ministerstva průmyslu a informačních technologií o tisku a distribuci „Tire Industry Policy“ Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] č. 2.

            (27)  Viz článek 30 strategie odvětví pneumatik.

            (28)  13. pětiletý plán kapitola 17 oddíl 1, zdůraznění doplněno.

            (29)  13. pětiletý petrochemický plán, kapitola IV, oddíl 5.

            (30)  Kapitola III článek 12 rozhodnutí č. 40.

            (31)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011).

            (32)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 182. bod odůvodnění (ocel s organickým povlakem).

            (33)  Oznámení o vydání vývozního katalogu výrobků špičkových technologií z Číny na rok 2006, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] č. 16.

            (34)  Prováděcí plán pro transformaci a modernizaci odvětví pneumatik v provincii Šan-tung (22. října 2014).

            (35)  Zákon Čínské lidové republiky o státních aktivech podniků, výnos č. 5 prezidenta Čínské lidové republiky, 28. října 2008, článek 11 a 12.

            (36)  Zákon Čínské lidové republiky o regulaci bankovního odvětví a dohledu nad ním, vyhláška č. 58 prezidenta Čínské lidové republiky, 31. října 2006.

            (37)  Další informace o spolupracujících bankách ve vlastnictví státu jsou uvedeny ve132. bodě odůvodnění a názvy a údaje týkající se nespolupracujících bank ve vlastnictví státu ve165. a 166. bodě odůvodnění.

            (38)  WT/DS379/AB/R (US – Anti-Dumping and Countervailing Duties on Certain Products from China), zpráva odvolacího orgánu ze dne 11. března 2011, DS 379, bod 318. Viz také WT/DS436/AB/R (US – Carbon Steel (India)), zpráva Odvolacího orgánu ze dne 8. prosince 2014, body 4.9–4.10, 4.17–4.20, a WT/DS437/AB/R (United States – Countervailing Duty Measures on Certain Products from China), zpráva Odvolacího orgánu ze dne 18. prosince 2014, bod 4.92.

            (39)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17), 121.–128. bod odůvodnění.

            (40)  Podle prováděcích opatření CBRC pro záležitosti správního poskytování licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBRC [2017] č. 1), prováděcích opatření CBRC pro záležitosti správního poskytování licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBRC [2015] č. 4), správních opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním odvětví (CBRC [2013] č. 3).

            (41)  Viz případ PVT uvedený v poznámce pod čarou č. 39 výše, 141. bod odůvodnění.

            (42)  Viz případ PVT uvedený v poznámce pod čarou č. 39 výše, 132. bod odůvodnění.

            (43)  WT/DS/296 (DS296 United States – Countervailing duty investigation on Dynamic Random Access Memory (DRAMS) from Korea), zpráva Odvolacího orgánu ze dne 21. února 2005, bod 116.

            (44)  Zpráva Odvolacího orgánu, DS 296, bod 116.

            (45)  Zpráva Odvolacího orgánu, DS 296, bod 115.

            (46)  Zpráva Odvolacího orgánu, DS296, bod 114, souhlasně se zprávou panelu, DS 194, bod 8.31 na toto téma.

            (47)  Zpráva Odvolacího orgánu, DS 296, bod 115.

            (48)  Viz případ PVT uvedený v poznámce pod čarou č. 39 výše, 152. až 244. bod odůvodnění.

            (49)  Pracovní dokument MMF „Resolving China's Corporate Debt Problem“ (Řešení čínského problému podnikové zadluženosti), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

            (50)  Livingston, M. Poon, W.P.H. a Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Jsou čínské úvěrové ratingy relevantní? Studie čínského trhu s dluhopisy a odvětví úvěrového ratingu), v Journal of Banking & Finance, s. 24.

            (51)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. a Neelakantan, U. (2017). China's broken promises: why it is not a market-economy (Nesplněné čínské sliby: proč nejde o tržní hospodářství), Wiley Rein LLP, s. 68.

            (52)  Konkrétní příklad viz Reuters. (2016). Fitch Rates Shougang's USD Senior Notes Final ‘A-’ (Konečné ratingy „A-“ společnosti Fitch pro prioritní dluhopisy v USD skupiny Shougang) https://www.reuters.com/article/idUSFit982112, (přístup dne 21. října 2017).

            (53)  Lin, L.W. a Milhaupt, C.J. (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market (Pevná vazba ke státu: síťový pohled na čínský trh s korporátními dluhopisy), Columbia Law and Economics Working Paper č. 543, s. 20; Livingstone, M. Poon, W.P.H. a Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry, v Journal of Banking & Finance, s. 9.

            (54)  Viz předběžná opatření pro správu odvětví úvěrových ratingů, pokud jde o trh cenných papírů, která vyhlásila Čínská regulační komise pro cenné papíry, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry [2007] č. 50, 24. srpna 2007; a oznámení Čínské lidové banky o kvalifikacích China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. a ostatních institucí působících v odvětví úvěrových ratingů korporátních dluhopisů, Yinfa [1997] č. 547, 16. prosince 1997.

            (55)  Viz „Oznámení PBOC k problematice týkající se vydávání úvěrových ratingů ratingovými agenturami na mezibankovním trhu s dluhopisy“, účinné od 1. července 2017.

            (56)  Viz případ PVT uvedený v poznámce pod čarou č. 39 výše, oddíl 3.4.4, 152. až 242. bod odůvodnění.

            (57)  V případě úvěrů s pevnou úrokovou sazbou. Pro úvěry s pohyblivou úrokovou sazbou byla použita referenční sazba PBOC platná během období šetření.

            (58)  Viz případ PVT uvedený v poznámce pod čarou č. 39 výše, 175. až 187. bod odůvodnění.

            (59)  Daily Report of China Onshore RMB Bond Market, 2017-05-17, Bond Information Department, China Central Depository & Clearing Co. Ltd., s. 5.

            (60)  Pokyny pro výpočet výše subvence v šetření o uložení vyrovnávacího cla, Úř. věst. C 394, 17.12.1998, s. 6.

            (61)  Goldman Sachs Asset Management, Global Liquidity Management. (2015). FAQ: China's Bond Market, first half 2015 (Časté otázky: čínský trh dluhopisů, první polovina roku 2015). Viz též http://www.kwm.com/en/knowledge/insights/chinas-onshore-bond-market-open-for-business-20151216#ref-id-here (přístup dne 16. listopadu 2016).

            (62)  Prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/2321 ze dne 12. prosince 2017, Úř. věst. L 338, 19.12.2017, s. 1.

            (63)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969, Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17, body 149–151.

            (64)  WT/DS316/AB/R ES a některé členské státy – Large Civil Aircraft, 18. května 2011, bod 1102.

            (65)  WT/DS316/AB/R ES a některé členské státy – Large Civil Aircraft, 18. května 2011, bod 1067.

            (66)  „Fond hedvábné stezky zahajuje provoz: rozhovor se Zhou Xiaochuanem“, 16. února 2015, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb, přístup dne 11. září 2018.

            (67)  Iniciativa „Pás a stezka“: zahájení nového paradigmatu pro mezinárodní spolupráci v oblasti investic a financování, rozhovor s Jin Qi, předsedou Fondu hedvábné stezky, 26. června 2017, http://www.silkroadfund.com.cn/enweb/23809/23812/35485/index.html, přístup dne 11. září 2018.

            (68)  Dokument poskytla společnost CNRC jako přílohu 5 k vyjádření ke zveřejnění informačního dokumentu.

            (69)  https://premium.goauto.com.au/pirellis-new-push-into-truck-tyres/, 14. dubna 2016, přístup dne 11. září 2018.

            (70)  WT/DS316/AB/R ES a některé členské státy – Large Civil Aircraft, 18. května 2011, body 1043, 1046.

            (71)  https://www.acwapower.com/en/newsroom/press-releases/latest-news/epc-contract-with-shanghai-electric-to-develop-700-mw-dewa-csp-project-signed-in-china/.

            (72)  „Shanghai Electric staví solární zařízení v Dubaji“ (Shanghai Electric to construct solar facility in Dubai), 14. dubna 2018, www.chinadaily.com.cn.

            (73)  http://ctgsail.com/message-from-chairman.

            (74)  „Fond hedvábné stezky zahajuje provoz: rozhovor se Zhou Xiaochuanem“, 16. února 2015,

            (75)  http://www.silkroadfund.com.cn/enweb, přístup dne 11. září 2018.

            (76)  Výroční zpráva Sinosure za rok 2014, s. 20.

            (77)  Oznámení Ministerstva průmyslu a informačních technologií o tisku a distribuci strategie odvětví pneumatik, Gong Chan Ye Zheng Ce [2010] č. 2, čl. 18 a 19.

            (78)  pokyny k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích vyspělých technologií (2011), vydanými NDRC, ministerstvem pro vědu a technologie, ministerstvem obchodu a národním úřadem pro duševní vlastnictví.

            (79)  182. bod odůvodnění prováděcího nařízení Rady (EU) č. 215/2013 ze dne 11. března 2013 o uložení vyrovnávacího cla na dovoz určitých výrobků z oceli s organickým povlakem pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 16).
         Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 451/2011 ze dne 6. května 2011 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímně uloženého cla na dovoz bezdřevého natíraného papíru pocházejícího z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 1).

            (80)  Několik stanovisek ústředního výboru Komunistické strany Číny a státní rady pro další prohloubení reformy energetické soustavy (Zhong Fa [2015] č. 9).

            (81)  Oznámení o zahájení pilotního programu přímého obchodování s elektřinou v provincii Čchung-čching, Yu Fu Office [2016] č. 167.

            (82)  Oznámení o urychlení tržního obchodování s elektřinou a zlepšení mechanismů obchodování, které vydaly NDRC a Národní energetická správa, 18. července 2018.

            (83)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1, (solární panely), 421. a 425. bod odůvodnění.

            (84)  Viz oddíl 3.1 výše.

            (85)  Viz mimo jiné prováděcí nařízení Rady (EU) č. 42/2011, Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 18 (bezdřevý natíraný papír), prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, 15.3.2013, Úř. věst. L 73, s. 16 (ocel s organickým povlakem), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1, (solární panely), prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2014, Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22, (nekonečná skleněná vlákna), prováděcí rozhodnutí Komise 2014/918/EU, Úř. věst. L 360, 16.12.2014, s. 65 (polyesterová střižová vlákna).

            (86)  Jak uznal i Tribunál ve věci T-444/11 Gold East Paper a Gold Huacheng Paper v. Rada, rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2014, ECLI:EU:T:2014:773.

            (87)  Zpráva Odvolacího orgánu WTO ve věci US – Softwood Lumber IV, bod 106.

            (88)  Ukazatel statistické kapacity Světové banky je složené skóre posuzující kapacitu statistického systému dané země. Vychází z diagnostického rámce hodnotícího následující oblasti: metodiku; zdroje údajů; periodicitu a včasnost. Země jsou hodnoceny podle 25 kritérií v těchto oblastech za použití veřejně dostupných informací a/nebo vstupů dané země. Údaje pro všechny země lze získat na adrese http://databank.worldbank.org/data/reports.aspx?source=Statistical-capacity-indicators.

            (89)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17), 330. bod odůvodnění.

            (90)  Vyhláška č. 235 Všeobecné celní správy, 20. prosince 2017.

            (91)  Provincie Šan-tung je oblastí s největší výrobní základnou pneumatik, v Číně představující přibližně 50 % celkové výroby pneumatik v ČLR

            (92)  Prováděcí plán pro transformaci a modernizaci odvětví pneumatik provincie Šan-tung vydaný úřadem lidové vlády provincie Šan-tung dne 22. října 2014, kapitoly 4.6 a 6.2.

            (93)  Úř. věst. C 394, 17.12.1998, s. 6.

            (94)  Např. prováděcí nařízení Rady (EU) č. 42/2011, Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 18 (bezdřevý natíraný papír), prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, 15.3.2013, Úř. věst. L 73, s. 16 (ocel s organickým povlakem), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1, (solární panely), prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2014, Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22 (nekonečná skleněná vlákna), prováděcí rozhodnutí Komise 2014/918/EU, Úř. věst. L 360, 16.12.2014, s. 65 (polyesterová střižová vlákna).

            (95)  Viz rovněž obdobně WT/DS294/AB/RW, US – Zeroing (článek 21.5 DSU), zpráva Odvolacího orgánu ze dne 14. května 2009, bod 453.

            (96)  Poznámka pro soubor týkající se metodiky použité k odhadu spotřeby v Unii (evidenční číslo: t18.004870).

            (97)  Spotřeba v Unii byla předběžně stanovena takto: 2014: 20 248 578; 2015: 20 782 365; 2016: 21 452 278; období šetření: 21 590 193.

            (98)  Poznámka ke spisu týkající se propojení (evidenční číslo: t18.007993).

            (99)  https://www.pirelli.com/tyre/ww/en/news/2009/12/04/pirelli-tyre-collaboration-with-marangoni-for-truck-tyre-retreading/ [naposledy konzultováno dne 7. září 2018].

            (100)  https://www.aeolus-tyres.com/aeolus-eco-twin-a-second-life-for-tyres/ [naposledy konzultováno dne 17. července 2018].

            (101)  Zpráva Odvolacího orgánu o souladu viz WT/DS397/AB/RW, EK – Spojovací prostředky, bod 5 265.

            (102)  Zpráva Odvolacího orgánu viz WT/DS454/AB/R a WT/DS460/AB/R, China – HP-SSST (Japan)/China – HP-SSST (EU), bod 5 180.

            (103)  Zpráva Odvolacího orgánu o souladu viz WT/DS397/AB/RW, EK – Spojovací prostředky, bod 5 189.

            (104)  Zpráva skupiny odborníků viz WT/DS397/REK – Spojovací materiály (China), bod 7 328; viz také zpráva WT/DS219/R, EK – Potrubní tvarovky, bod 7 292.

            (105)  Zpráva Odvolacího orgánu viz WT/DS460/AB/R, China – HP-SSST (EU), bod 5180.

            (106)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, Spojené státy – Antidumpingová opatření vztahující se na některé ocelové výrobky válcované za tepla, které pocházejí z Japonska, bod 204.

            (107)  Rozsudek Tribunálu ze dne 28. října 2004 ve věci T-35/01, Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd v. Rada, body 129 a 258.

            (108)  Odhad prodeje pneumatik protektorovaných za studena v posuzovaném období činí: 2014: 2 619 000; 2015: 2 335 000; 2016: 2 095 000; Období šetření: 2 046 000.

            (109)  Dodavatel běhounů, společnost Kraiburg, poskytla sdružení Bipaver seznam odběratelů, kteří od něj nakupují suroviny pro protektorování za tepla. Tento seznam obsahuje 38 společností.

            (110)  WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, Spojené státy – antidumpingová opatření na některé ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska, bod 204, a Tribunál, rozsudek ze dne 28. října 2004, věc T-35/01 Shanghai Teraoka Electronic Co. Ltd v Rada, body 129 a 258.

            (111)  Odvolací orgán viz WT/DS184/AB/R, Spojené státy – ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska, body 195–196.

            (112)  Odvolací orgán viz WT/DS184/AB/R, Spojené státy – ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska, bod 207.

            (113)  Odvolací orgán viz WT/DS184/AB/R, Spojené státy – ocelové výrobky válcované za tepla z Japonska, bod 204.

            (114)  Poznámka ke spisu (evidenční číslo: t18.007994).

            (115)  Na internetových stránkách sdružení ETRMA je k dispozici brožura za rok 2016 a 2017.
         Viz http://www.etrma.org/uploads/Modules/Documentsmanager/20180329---statistics-booklet-2017---alternative-rubber-section-final-web.pdf.

            (116)  Objem výroby (v kusech) byl předběžně stanoven na: 2014: 20 722 065; 2015: 20 199 411; 2016: 20 496 669; období šetření: 20 863 087.

            (117)  V roce 2017 uzavřela společnost Goodyear svůj závod ve Spojeném království (přibližně 330 pracovních míst); skupina Michelin uzavřela několik závodů v Unii: dva závody ve Francii (700 zaměstnanců v roce 2014 a 330 zaměstnanců v roce 2017), v Německu (200 zaměstnanců v roce 2016), v Maďarsku (500 zaměstnanců v roce 2015) a v Itálii; skupina Continental uzavřela jeden závod v Německu.

            (118)  Celkový objem prodeje na trhu Unie (v kusech) byl předběžně stanoven na: 2014: 14 584 057; 2015: 14 558 260; 2016: 14 385 254; období šetření: 14 426 297.

            (119)  Produktivita (v kusech na zaměstnance) byla předběžně stanovena na: 2014: 539; 2015: 554; 2016: 586; období šetření: 610.

            (120)  Poznámka ke spisu (evidenční číslo: t18.007994).

            (121)  Poznámka ke spisu týkající se propojení (evidenční číslo: t18.007993).

            (122)  Podnět, bod 107.

            (123)  Tabulky 10 až 12 výše udávající průměrnou prodejní cenu v Unii podle úrovně a poznámka ke spisu týkající se propojení, strany, 7 až 10 (evidenční číslo: t18.007993).

            (124)  Poznámka ke spisu týkající se propojení, strany 11 a 12 (evidenční číslo: t18.007993).

            (125)  V roce 2017 uzavřela společnost Goodyear svůj závod ve Spojeném království (přibližně 330 pracovních míst); skupina Michelin uzavřela několik závodů v Unii: dva závody ve Francii (700 zaměstnanců v roce 2014 a 330 zaměstnanců v roce 2017), v Německu (200 zaměstnanců v roce 2016), v Maďarsku (500 zaměstnanců v roce 2015) a v Itálii; skupina Continental uzavřela jeden závod v Německu.

            (126)  Poznámka ke spisu týkající se propojení, strany 12 až 14 (evidenční číslo: t18.007993).

            (127)  Poznámka ke spisu týkající se propojení, strany 12 a 13 (evidenční číslo: t18.007993).

            (128)  Viz 176. až 182. bod odůvodnění prozatímního antidumpingového nařízení.

            (129)  Analýza rozměrů pneumatik prodávaných na trhu na základě údajů Europool. Údaje třetích stran shrnuté ve veřejně přístupné verzi připomínek koalice k prozatímnímu antidumpingovému nařízení.

            (130)  Výpočet hmotnosti/kus vycházel z údajů Eurostatu a je plně k dispozici na listu „Var. Imports Weight“ veřejně přístupné verze přílohy 2 podnětu.

            (131)  Viz směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/98/ES ze dne 19. listopadu 2008 o odpadech a o zrušení některých směrnic (Úř. věst. L 312, 22.11.2008, s. 3).

            (132)  Viz akční plán pro oběhové hospodářství přijatý v lednu 2018; http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm.

            (133)  Viz politika Komise na podporu malých a středních podniků; https://ec.europa.eu/growth/smes/business-friendly-environment/small-business-act_en.

            (134)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55).

            (135)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1925 ze dne 12. října 2017, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282, 31.10.2017, s. 619).

            (*1)  stanovené v antidumpingovém šetření

            (136)  Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 18. ledna 2017, Wortmann v Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, body 35–39.

            (137)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55).

            PŘÍLOHA 1
            Spolupracující čínští vyvážející výrobci, kteří nebyli zařazeni do vzorku:

                        Název společnosti

                        Doplňkový kód TARIC

                        Bayi Rubber Co., Ltd

                        C335

                        Bridgestone (Huizhou) Tire Co., Ltd

                        C336

                        Chaoyang Long March Tyre Co., Ltd

                        C338

                        Guizhou Tyre Co., Ltd

                        C340

                        Jiangsu General Science Technology Co., Ltd

                        C341

                        Megalith Industrial Group Co., Ltd

                        C342

                        Michelin Shenyang Tire Co., Ltd

                        C343

                        Nanjing Kumho Tire Co., Ltd

                        C344

                        Ningxia Shenzhou Tire Co., Ltd

                        C345

                        Prinx Chengshan (Shandong) Tire Co., Ltd

                        C346

                        Qingdao Doublestar Tire Industrial Co., Ltd

                        C347

                        Qingdao Fudong Tyre Co., Ltd

                        C348

                        Qingdao Hairunsen Tyre Co., Ltd

                        C349

                        Qingdao GRT Rubber Co., Ltd

                        C350

                        Sailun Jinyu Group Co., Ltd

                        C351

                        Shaanxi Yanchang Petroleum Group Rubber Co., Ltd

                        C352

                        Shandong Kaixuan Rubber Co., Ltd

                        C353

                        Shandong Changfeng Tyres Co., Ltd

                        C354

                        Shandong Haohua Tire Co., Ltd

                        C355

                        Shandong Hengfeng Rubber & Plastic Co., Ltd

                        C357

                        Shandong Hengyu Science & Technology Co., Ltd

                        C358

                        Shandong Homerun Tires Co., Ltd

                        C359

                        Shandong Huasheng Rubber Co., Ltd

                        C360

                        Shandong Hugerubber Co., Ltd

                        C361

                        Shandong Jinyu Tire Co., Ltd

                        C362

                        Shandong Linglong Tyre Co., Ltd

                        C363

                        Shandong Mirage Tyres Co., Ltd

                        C364

                        Shandong Vheal Group Co., Ltd

                        C365

                        Shandong Wanda Boto Tyre Co., Ltd

                        C366

                        Shandong Wosen Rubber Co., Ltd

                        C367

                        Shandong Yongfeng Tyres Co., Ltd

                        C368

                        Shandong Yongsheng Rubber Group Co., Ltd; Shandong Santai Rubber Co., Ltd

                        C369

                        Shandong Yongtai Group Co., Ltd

                        C370

                        Shanghai Huayi Group Corp. Ltd; Double Coin Group (Jiang Su) Tyre Co., Ltd

                        C371

                        Shengtai Group Co., Ltd

                        C372

                        Toyo Tire (Zhucheng) Co., Ltd

                        C374

                        Triangle Tyre Co., Ltd

                        C375

                        Weifang Goldshield Tire Co., Ltd

                        C376

                        Weifang Shunfuchang Rubber And Plastic Products Co., Ltd

                        C377

                        Xuzhou Armour Rubber Company Ltd

                        C378

            PŘÍLOHA 2
            Ostatní čínští vyvážející výrobci nezařazení do vzorku, kteří spolupracovali v antidumpingovém šetření, avšak nikoli v antisubvenčním šetření:

                        Název společnosti

                        Doplňkový kód TARIC

                        Briway Tire Co., Ltd.

                        C337

                        Goodyear Dalian Tire Co., Ltd

                        C339

                        Shandong Hawk International Rubber Industry Co., Ltd.

                        C356

                        Sichuan Kalevei Technology Co., Ltd.

                        C373

                        Zhongce Rubber Group Co., Ltd.

                        C379