title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2019/72 ze dne 17. ledna 2019, kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky

text:
                  18.1.2019

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 16/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2019/72
         ze dne 17. ledna 2019,
         kterým se ukládá konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1), a zejména na článek 15 a čl. 24 odst. 1 uvedeného nařízení,
         vzhledem k těmto důvodům:
         1.   POSTUP

         1.1.   Zahájení řízení

                     (1)

                     Dne 21. prosince 2017 zahájila Evropská komise (dále jen „Komise“) antisubvenční šetření týkající se dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“ nebo „dotčená země“) do Unie. Řízení bylo zahájeno na základě článku 10 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1037 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (dále jen „základní nařízení“). Oznámení o zahájení řízení zveřejnila Komise v Úředním věstníku Evropské unie (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) (2).

                     (2)

                     Komise zahájila šetření na základě podnětu podaného dne 8. listopadu 2017 Evropským sdružením výrobců jízdních kol (European Bicycles Manufacturers Association, dále jen „EBMA“ nebo „žadatel“) jménem výrobců v Unii představujících více než 25 % celkové výroby elektrických jízdních kol v Unii. Podnět obsahoval důkazy o subvencování a výsledné újmě, které byly dostatečné k zahájení šetření.

                     (3)

                     Před zahájením antisubvenčního šetření Komise vládě ČLR (dále jen „čínská vláda“) (3) oznámila, že obdržela podnět s příslušnými podklady, a vyzvala ji ke konzultacím v souladu s čl. 10 odst. 7 základního nařízení. Čínská vláda nabídku konzultací přijala a konzultace se uskutečnily dne 18. prosince 2017. V průběhu konzultací byly připomínky předložené čínskou vládou náležitě zohledněny. Nebylo však dosaženo oboustranně přijatelného řešení.

                     (4)

                     Dne 18. července 2018 uložila Komise na dovoz stejného výrobku pocházejícího z ČLR prozatímní antidumpingové clo (4) (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“) v rámci šetření, které bylo zahájeno oznámením zveřejněným dne 20. října 2017 (5) (dále jen „paralelní antidumpingové šetření“).

                     (5)

                     Analýzy újmy, příčinných souvislostí a zájmu Unie provedené v rámci tohoto antisubvenčního šetření a paralelního antidumpingového šetření jsou shodné, neboť definice výrobního odvětví Unie, reprezentativní výrobci v Unii a období šetření jsou v obou šetřeních stejné. Veškeré relevantní prvky týkající se těchto aspektů byly vzaty v úvahu i v tomto šetření.

                     (6)

                     Po zahájení řízení podaly připomínky čínská vláda, Čínská obchodní komora pro dovoz a vývoz strojírenských a elektronických výrobků (China Chamber of Commerce for Import and Export of Machinery and Electronic products, dále jen „CCCME“) a Sdružení evropských dovozců elektrických jízdních kol (Collective of European Importers of Electric Bicycles, dále jen „CEIEB“), což jsou organizace zastupující několik zúčastněných stran.

                     (7)

                     Strany tvrdily, že důvody, kvůli kterým Komise vyhověla žádosti některých zúčastněných stran, jež podnět podpořily, o zachování důvěrnosti ohledně jejich totožnosti, nebyly dostatečné a opodstatněné. Strany dodaly, že někteří výrobci v Unii dovážejí z ČLR kompletní elektrická jízdní kola, a vzhledem k čl. 9 odst. 1 základního nařízení lze tudíž vyloučit, aby byli považováni za součást výrobního odvětví Unie. Strany podotkly, že zachování důvěrnosti ohledně totožnosti některých zúčastněných stran zabraňuje vyvážejícím výrobcům v tom, aby řádně přezkoumali aktivní legitimaci v tomto případě. Strany podobně tvrdily, že podnět neobsahuje seznam všech známých výrobců obdobného výrobku v Unii ani objem a hodnotu vytvořené těmito výrobci.

                     (8)

                     Toto tvrzení Komise zamítla. Komise připomenula, že ustanovení čl. 9 odst. 1 základního nařízení nevylučuje, aby byli někteří výrobci v Unii považováni za součást domácího výrobního odvětví jen z toho důvodu, že dovážejí dotčený výrobek. Komise byla mimoto spokojena s úrovní podpory, kterou zahájení dotyčného řízení vyjádřilo výrobní odvětví Unie. Podnět navíc obsahoval seznam známých výrobců v Unii (6) i jejich celkový objem výroby (7). Zúčastněné strany proto mohly posoudit seznam známých výrobců obdobného výrobku v Unii.

                     (9)

                     Tyto informace umožnily čínské vládě, CCCME a CEIEB zjistit, že dvě společnosti uvedené jako výrobci v Unii rovněž dovážejí elektrická jízdní kola z dotčené země. Je tedy zřejmé, že tyto zúčastněné strany mohly v tomto ohledu plně uplatnit své právo na obhajobu.

                     (10)

                     Uvedená tvrzení proto byla zamítnuta.

                     (11)

                     CCCME dále tvrdila, že podnět neměl potřebnou úroveň dostatečných důkazů, které by vedly k zahájení šetření. Na podporu tohoto tvrzení uvedla CCCME čtyři důvody.

                     (12)

                     Za prvé, v případě údajů o dovozu založených na čínských vývozních statistikách, které byly získány od čínských celních orgánů, spolu s úpravami těchto údajů za účelem filtrování výrobku, který je předmětem tohoto šetření, by neměla být zachovávána důvěrnost a Komise by měla řádně prověřit jejich zdroj.

                     (13)

                     Za druhé, určité informace obsažené v podnětu, jako například údajná nadměrná kapacita v příslušném výrobním odvětví v ČLR, jsou zavádějící, jelikož se vztahují nejen na odvětví elektrických jízdních kol, nýbrž také na elektrická i běžná jízdní kola společně. Podobně mohlo dojít k nadsazení hodnoty trhu s elektrickými jízdními koly v Unii, jelikož údaje se vztahují na veškeré lehké elektrické dopravní prostředky, a nikoliv pouze na elektrická jízdní kola.

                     (14)

                     Za třetí, ačkoliv se podnět zaměřuje na tvrzení týkající se subvencování na čínském trhu elektrických jízdních kol, nezkoumá subvence, které existují v Evropě.

                     (15)

                     Za čtvrté, podle CCCME obsahuje podnět řadu neopodstatněných tvrzení, která poškozují odvětví elektrických jízdních kol v ČLR, jelikož podle nich jsou hlavními hybateli inovací v tomto odvětví výrobci v Unii, zatímco čínští výrobci pouze kopírují současný stav technologie elektrických jízdních kol vyvinuté v Unii.

                     (16)

                     Komise podnět posoudila v souladu s článkem 10 základního nařízení a dospěla k závěru, že požadavky na zahájení šetření byly splněny, tj. že důkazy předložené žadatelem byly dostatečné a správné. Podle čl. 10 odst. 2 základního nařízení musí podnět obsahovat informace ohledně faktorů uvedených ve zmíněném nařízení, které jsou žadateli rozumně dostupné. Na základě poskytnutých důkazů Komise uznala, že tento požadavek byl splněn. V tomto ohledu nebyl žádný aspekt, který předložila CCCME, natolik podstatný, aby Komise musela zahájit šetření týkající se údajného subvencování působícího újmu.

                     (17)

                     Za prvé, co se týká údajů o čínském dovozu, Komise odkazuje na oddíl 3.2 prováděcího nařízení (EU) 2018/671 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) (8) a na oddíl 4.3.1 tohoto nařízení, který se tímto argumentem dostatečně zabývá.

                     (18)

                     Za druhé, pokud jde o nadměrnou kapacitu v Číně, je skutečně důležité posoudit nadměrné kapacity pro elektrická i běžná jízdní kola společně, jelikož výrobní kapacitu pro běžná jízdní kola lze s nízkými náklady a malým úsilím přeměnit ve výrobní kapacitu pro elektrická jízdní kola (viz 634. bod odůvodnění), a jsou k dispozici důkazy o tom, že právě to společnosti vyrábějící oba typy jízdních kol dělají.

                     (19)

                     Prvky týkající se inovací a kopírování nebo subvencí v EU neměly na hodnocení Komise, které je základem pro zahájení tohoto řízení, žádný dopad, jelikož nepatří mezi faktory, k nimž bylo za tímto účelem přihlédnuto.

                     (20)

                     Komise tudíž dospěla k závěru, že podnět obsahoval dostatečné důkazy o subvencování a výsledné podstatné újmě, které dostatečně odůvodňovaly zahájení šetření.

               1.2.   Celní evidence dovozu

                     (21)

                     Dne 31. ledna 2018 podal žadatel žádost o celní evidenci dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR podle čl. 24 odst. 5 základního nařízení. Dne 3. května 2018 vyhlásila Komise nařízení o celní evidenci, kterým se od 4. května 2018 zavádí celní evidence dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR.

                     (22)

                     Zúčastněné strany v reakci na žádost o celní evidenci předložily připomínky, kterými se zabývalo nařízení o celní evidenci. Komise potvrzuje, že žadatelé předložili dostatečné důkazy odůvodňující potřebu celní evidence dovozu. Konkrétně, dovoz z ČLR a jeho podíl na trhu se prudce zvýšil. Připomínky byly proto zamítnuty.

               1.3.   Období šetření a posuzované období

                     (23)

                     Šetření týkající se subvencování a újmy zahrnovalo období od 1. října 2016 do 30. září 2017 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2014 do 30. září 2017 (dále jen „posuzované období“).

               1.4.   Zúčastněné strany

                     (24)

                     V oznámení o zahájení řízení Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se přihlásily, a mohly se tak zúčastnit šetření. Komise o zahájení šetření navíc výslovně informovala žadatele, další známé výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce a čínskou vládu, známé dovozce, dodavatele a uživatele, obchodníky, jakož i sdružení, o nichž je známo, že se jich šetření týká, a vyzvala je k účasti.

                     (25)

                     Zúčastněné strany měly příležitost se k zahájení šetření vyjádřit a požádat o slyšení u Komise a/nebo u úředníka pro slyšení v obchodních řízeních.

               1.5.   Výběr vzorku

                     (26)

                     V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že v souladu s článkem 27 základního nařízení bude možná nutné vybrat vzorek zúčastněných stran.

               1.5.1.   Výběr vzorku výrobců v Unii

                     (27)

                     V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla, že předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii. Komise vybrala vzorek na základě největšího reprezentativního objemu prodeje obdobného výrobku v období šetření a zajistila rovněž dostatečné zastoupení různých typů výrobku a zeměpisné rozložení.

                     (28)

                     Tento vzorek sestával ze čtyř výrobců v Unii. Výrobci v Unii zařazení do vzorku představovali 60 % celkového objemu výroby a 58 % celkového prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie. Komise zúčastněné strany vyzvala, aby se k předběžnému vzorku vyjádřily.

                     (29)

                     Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem Komise potvrdila, že vzorek je pro výrobní odvětví Unie reprezentativní.

               1.5.2.   Výběr vzorku dovozců

                     (30)

                     Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení.

                     (31)

                     Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo jednadvacet dovozců, kteří nejsou ve spojení. V souladu s čl. 27 odst. 1 základního nařízení Komise vybrala vzorek pěti dovozců, kteří nejsou ve spojení, a sice na základě největšího objemu dovozu do Unie. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byly se všemi známými dotčenými dovozci ohledně výběru vzorku vedeny konzultace.

                     (32)

                     Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že vzorek je pro spolupracující dovozce reprezentativní.

               1.5.3.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců

                     (33)

                     Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny vyvážející výrobce v ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení řízení. Komise mimoto požádala čínskou vládu, aby určila a/nebo kontaktovala případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít o účast na šetření zájem.

                     (34)

                     Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo sedmdesát osm vyvážejících výrobců / skupin vyvážejících výrobců v dotčené zemi. V souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení vybrala Komise níže uvedený vzorek pěti skupin vyvážejících výrobců na základě objemu dotčeného výrobku uvedeného v 60. bodě odůvodnění vyváženého do Unie, přičemž přihlédla rovněž k objemu investic týkajících se dotčeného výrobku v období šetření a zeměpisnému rozložení. Usuzovalo se, že se jedná o největší reprezentativní objem vývozu do Unie, který mohl být v době, jež byla k dispozici, přiměřeně přezkoumán:

                                 —

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd. (dále jen „Bodo“),

                                 —

                                 Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd. (dále jen „Giant“),

                                 —

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd a Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. (dále jen „skupina Jinhua Vision“),

                                 —

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd. (dále jen „skupina Rununion“),

                                 —

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd. (dále jen „skupina Yadea“).

                     (35)

                     Skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku (dále jen „vyvážející výrobci zařazení do vzorku“) představovaly 43 % celkového dovozu dotčeného výrobku do Unie.

                     (36)

                     V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl výběr vzorku projednán se všemi známými dotčenými vyvážejícími výrobci a s čínskou vládou. Připomínky k navrženému vzorku předložil žadatel a tři vyvážející výrobci, z nichž jeden byl zařazen do vzorku a dva nikoli.

                     (37)

                     Žadatel poznamenal, že Tchien-ťin a Ťiang-su jsou provincie s největším objemem výroby elektrických jízdních kol. Žadatel v této souvislosti tvrdil, že v navrhovaném vzorku nejsou společnosti se sídlem v provincii Tchien-ťin zastoupeny dostatečně, a navrhl, aby byl do vzorku zařazen další vyvážející výrobce.

                     (38)

                     Komise uvedla, že v provincii Tchien-ťin jsou usazeny dvě společnosti zařazené do vzorku vyvážejících výrobců nebo skupin společností. Komise se proto domnívala, že společnosti se sídlem v provincii Tchien-ťin jsou zastoupeny dostatečně.

                     (39)

                     Jeden spolupracující vyvážející výrobce, který nebyl do vzorku zařazen, požádal o zařazení do vzorku. Jeho žádost se zakládala na třech skutečnostech. Za prvé, společnost vyvážela do Unie prostřednictvím obchodníka ve spojení. Za druhé, společnost dovážela velké množství vstupních materiálů. Za třetí, zařazení společnosti by vedlo k širšímu zeměpisnému rozložení vzorku.

                     (40)

                     Komise nepokládala první dvě skutečnosti za kritérium pro výběr vzorku, který by měl být v souladu s čl. 27 odst. 1 založen na největším reprezentativním objemu předmětného výrobku, jenž může být v době, která je k dispozici, přiměřeně přezkoumán. Mezi společnostmi, které se přihlásily během výběru vzorku, jich mimoto několik prodávalo do Unie prostřednictvím obchodníka ve spojení a tyto společnosti rovněž vyvážely vstupní materiál. Komise mimoto již měla za to, že navrhovaným vzorkem bylo dosaženo dostatečného zeměpisného rozložení, kdy jsou zahrnuty tři nejdůležitější regiony s ohledem na výrobu elektrických jízdních kol, žádost byla tudíž zamítnuta.

                     (41)

                     Jeden vyvážející výrobce, který byl zařazen do vzorku, požádal o vyřazení ze vzorku. Jeho žádost se zakládala na třech skutečnostech. Za prvé, společnost vyvážela menší objem než ostatní čtyři skupiny zařazené do vzorku. Za druhé, společnost upravila směrem dolů objem svých investic a uvedla, že objem, který Komise vzala v úvahu, zahrnoval investice do jiných výrobků. Za třetí, společnost působí v zeměpisné oblasti, kterou již pokrývají jiné společnosti ve vzorku.

                     (42)

                     Komise výběr založila nejen na objemech vývozu do Evropské unie, nýbrž přihlédla také k indiciím týkajícím se údajného subvencování podle informací, které byly obsaženy v posledních ročních účetních závěrkách spolupracujících společností, jež byly k dispozici, a k zeměpisnému rozložení během období šetření. Po přihlédnutí ke všem těmto faktorům společně se usuzovalo, že dotyčný vyvážející výrobce je již zastoupen ve vybraném vzorku.

                     (43)

                     Komise se proto rozhodla zachovat navržený vzorek jako konečný vzorek.

               1.6.   Individuální zjišťování

                     (44)

                     Dva vyvážející výrobci, kteří nebyli do vzorku zařazeni, formálně požádali o individuální zjišťování podle čl. 27 odst. 3 základního nařízení a poskytli odpověď na antisubvenční dotazník určený pro vyvážející výrobce. V jednom případě se jedná o skupinu dvou společností ve spojení, zatímco druhý výrobce nemá společnosti ve spojení zabývající se dotčeným výrobkem. Přezkoumání takovéhoto dodatečného počtu žádostí navíc k pěti skupinám společností zařazených do vzorku by však znamenalo příliš velké zatížení a nelze je přiměřeně provést v době, která je pro účely tohoto šetření k dispozici. Komise dále uvedla, že toto šetření probíhá souběžně s antidumpingovým šetřením týkajícím se téhož dotčeného výrobku a překrývá se také s jinými šetřeními, jež Komise v současnosti provádí. Komise se proto rozhodla žádostem o individuální zjišťování nevyhovět a v souladu s tím informovala dotčené společnosti.

                     (45)

                     Jeden vyvážející výrobce, společnost Wettsen Corporation, zopakoval, že by jeho situace měla být podrobena individuálnímu zjišťování a že pro něj bylo možno vypočítat individuální výši subvence a rozpětí újmy. Tato společnost tvrdila, že by v jejím případě nebylo spravedlivé a přiměřené použít výši subvence a rozpětí újmy založené na údajích od společností zařazených do vzorku.

                     (46)

                     Komise tyto připomínky zamítla, neboť se domnívala, že vybraný vzorek je již reprezentativní, jak je uvedeno v 35. bodě odůvodnění, jelikož se skládá z pěti skupin výrobců, které sestávají z jedenácti různých právních subjektů. Vzorek je proto v souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení, Komise potvrdila, že v době, která byla k dispozici, nemohla provést analýzu pro další společnost. Komise poznamenala, že takovýto spolupracující vyvážející výrobce může každopádně požádat o zrychlený přezkum podle článku 20 základního nařízení.

               1.7.   Odpovědi na dotazník a inspekce na místě

                     (47)

                     Čínské vládě byl zaslán dotazník. Obsahoval zvláštní dotazníky pro China Development Bank (dále jen „CDB“), China Export Import Bank (dále jen „EXIM“), Bank of China (dále jen „BOC“), Agricultural Bank of China (dále jen „ABC“), China Construction Bank (dále jen „CCB“) a China Export & Credit Insurance Corporation (dále jen „Sinosure“). Tyto banky a instituce byly výslovně uvedeny v podnětu (mimo jiné na základě zjištění Komise v předchozích šetřeních) jako veřejnoprávní subjekty nebo subjekty, které jsou usměrňovány a pověřeny k poskytování subvencí podporovaným výrobním odvětvím, včetně výrobců elektrických jízdních kol.

                     (48)

                     Čínská vláda byla mimoto požádána, aby zvláštní dotazník pro finanční instituce zaslala případným dalším finančním institucím, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku nebo společnostem nakupujícím od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku (v rámci vývozních odběratelských úvěrů) poskytly půjčky nebo vývozní úvěry, jak uvedli samotní vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Komise vyvážející výrobce požádala, aby čínské vládě poskytli příslušný seznam finančních institucí, které mají být kontaktovány. Čínská vláda byla rovněž požádána, aby shromáždila odpovědi poskytnuté těmito finančními institucemi a aby je zaslala přímo Komisi.

                     (49)

                     Dotazník pro čínskou vládu mimoto obsahoval zvláštní dotazníky pro výrobce vstupních materiálů (tj. baterií, motorů a jiných součástí jízdních kol, též již smontovaných), kteří jsou částečně/zcela ve vlastnictví státu (dále jen „podniky ve vlastnictví státu“), nebo soukromé společnosti působící podle pokynů vlády. V této souvislosti byla čínská vláda také požádána, aby tyto zvláštní dotazníky pro výrobce vstupních materiálů předala případným dalším výrobcům, kteří dodávali vstupní materiál vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jak uvedli samotní vyvážející výrobci zařazení do vzorku. Komise vyvážející výrobce požádala, aby čínské vládě poskytli příslušný seznam subjektů, které mají být kontaktovány. Čínská vláda byla také požádána, aby shromáždila odpovědi poskytnuté těmito společnostmi a aby je zaslala přímo Komisi.

                     (50)

                     Jeden dodavatel vstupního materiálu, společnost Bafang Electric (Suzhou) Co., Ltd. (dále jen „Bafang“), se přihlásil z vlastní iniciativy a požádal, aby mu byl zaslán dotazník pro výrobce vstupního materiálu. Tato společnost dodávala vstupní materiál třem z pěti vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise proto zaslala společnosti Bafang zvláštní dotazník pro výrobce vstupních materiálů.

                     (51)

                     Dotazníky byly zaslány také pěti skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku, výrobcům v Unii zařazeným do vzorku a dovozcům, kteří nejsou ve spojení.

                     (52)

                     Komise obdržela odpovědi na dotazník od čínské vlády. Mezi nimi byly uvedeny i odpovědi na zvláštní dotazník, které poskytly banky EXIM Bank, ABC, BOC, ICBC a společnost Sinosure. Komise obdržela odpovědi na dotazník také od pěti skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, od čínského dodavatele vstupů uvedeného v 50. bodě odůvodnění a od výrobců v Unii zařazených do vzorku a od dovozů, kteří nejsou ve spojení a kteří byli zařazeni do vzorku.

                     (53)

                     Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné ke stanovení subvencí, výsledné újmy a zájmu Unie.

                     (54)

                     V prostorách čínského ministerstva obchodu byla provedena inspekce na místě, jíž se účastnili i úředníci z jiných příslušných ministerstev (dále jen „inspekce na místě u čínské vlády“). Při této inspekci na místě byli přítomni mimoto zástupci těchto finančních institucí:

                                 —

                                 Export Import Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 Industrial and Commercial Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 Agricultural Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 Bank of China, Peking, Čína,

                                 —

                                 China Export & Credit Insurance Corporation, Peking, Čína.

                     (55)

                     Inspekce na místě podle článku 26 základního nařízení se dále uskutečnily v prostorách těchto společností:

                                       Výrobci v Unii zařazení do vzorku

                                             —

                                             Accell Group (Heerenveen, Nizozemsko),

                                             —

                                             Eurosport DHS SA (Deva, Rumunsko) a společnost, která je s ní ve spojení, Prophete GmbH & Co. KG (Rheda-Wiedenbrück, Německo),

                                             —

                                             Derby Cycle Holding GmbH (Cloppenburg, Německo),

                                             —

                                             Koninklijke Gazelle NV (Dieren, Nizozemsko).

                                       Vyvážející výrobci v ČLR zařazení do vzorku

                                             —

                                             skupina Yadea

                                                         —

                                                         Yadea Technology Co., Ltd., Wuxi, Čína,

                                                         —

                                                         Tianjin Yadea Industry Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína,

                                                         —

                                                         Wuxi Yadea Import and Export Co., Ltd., Wuxi, Čína,

                                                         —

                                                         Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd., Wuxi, Čína,

                                                         —

                                                         Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd., Wuxi, Čína;

                                             —

                                             skupina Giant

                                                         —

                                                         Giant (China) Co., Ltd., Kunshan, Čína,

                                                         —

                                                         Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co. Ltd., Kunshan, Čína,

                                                         —

                                                         Giant (Tianjin) Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína,

                                                         —

                                                         Giant (Kunshan) Co., Ltd., Kunshan, Čína,

                                                         —

                                                         Kunshan Giant Light Metal Co., Ltd., Kunshan, Čína;

                                             —

                                             skupina Jinhua

                                                         —

                                                         Jinhua Vision Industry Co., Ltd, Jinhua, Čína,

                                                         —

                                                         Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd., Yongkang, Čína,

                                                         —

                                                         Kunshan Youheng Machinery co., Ltd., Kunshan, Čína;

                                             —

                                             skupina Rununion

                                                         —

                                                         Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd., Su-čou, Čína,

                                                         —

                                                         Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory, Su-čou, Čína;

                                             —

                                             skupina Bodo

                                                         —

                                                         Bodo Vehicle Group Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína,

                                                         —

                                                         Tianjin Xinbao Vehicle Co., Ltd., Tchien-ťin, Čína;

                                       dodavatel čínských vyvážejících výrobců

                                             —

                                             Bafang (Suzhou) Electric Motor Co., Ltd., Su-čou, Čína.

                                       Dovozci v Unii zařazení do vzorku, kteří nejsou ve spojení:

                                             —

                                             BHBIKES Europe S.L. (Vitoria, Španělsko),

                                             —

                                             Bizbike Bvba (Wielsbeke, Belgie),

                                             —

                                             Hartmobile B.V. (Amsterdam, Nizozemsko),

                                             —

                                             NEOMOUV S.A.S. (La Fleche, Francie),

                                             —

                                             Stella Fietsen B.V. (Nunspeet, Nizozemsko).

                     (56)

                     Komise všechny výše uvedené společnosti o výsledcích inspekcí na místě náležitě informovala.

               1.8.   Neuložení prozatímních opatření

                     (57)

                     Vzhledem ke složitosti šetření a počtu zúčastněných stran se Komise rozhodla v daném případě prozatímní opatření neuložit. Dne 24. září 2018 Komise všem zúčastněným stranám sdělila, že na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR nebudou uložena prozatímní vyrovnávací cla a že šetření bude pokračovat.

                     (58)

                     Komise pokračovala ve vyhledávání a ověřování všech informací, jež považovala za nezbytné pro konečná zjištění.

                     (59)

                     Dne 31. října 2018 Komise všechny zúčastněné strany informovala o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě hodlala uložit konečné vyrovnávací clo na dovoz elektrických jízdních kol do Unie, a vyzvala všechny strany, aby do 25 dnů zaslaly své připomínky. Prostřednictvím tohoto poskytnutí informací Komise dále zúčastněným stranám oznámila výsledky svých inspekcí na místě, včetně případů, kdy musela využít dostupných údajů.

               2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

         2.1.   Dotčený výrobek

                     (60)

                     Dotčeným výrobkem jsou jízdní kola, s podporou šlapání, s pomocným elektrickým motorem pocházející z ČLR, v současnosti kódů KN 8711 60 10 a ex 8711 60 90 (kód TARIC 8711609010) (dále jen „dotčený výrobek“) nebo „elektrická jízdní kola“ či „elektrokola“).

                     (61)

                     Tato definice se vztahuje na různé typy elektrických jízdních kol.

               2.2.   Obdobný výrobek

                     (62)

                     Šetření ukázalo, že stejné základní fyzické vlastnosti i stejná základní konečná užití mají tyto výrobky:

                                 a)

                                 dotčený výrobek,

                                 b)

                                 výrobek prodávaný na domácím trhu v Číně,

                                 a)

                                 výrobek vyráběný a prodávaný v Unii výrobním odvětvím Unie.

                     (63)

                     Tyto výrobky se proto považují za obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.

               2.3.   Tvrzení týkající se definice výrobku

                     (64)

                     Ve svých připomínkách po zahájení šetření vyslovily čínská vláda a CCCME námitky proti záměru Komise považovat všechna elektrická jízdní za jediný výrobek. Tyto strany konkrétně namítaly, že by vysokorychlostní elektrická jízdní kola (elektrická jízdní kola dosahující rychlosti vyšší než 25 km/h a maximální rychlosti 45 km/h) měla být z rozsahu šetření vyloučena. Tvrdily, že zatímco motor standardního elektrického jízdního kola má maximální výkon 250 W (9), motor vysokorychlostního elektrického jízdního kola může mít vyšší výkon, obvykle v rozmezí od 350 do 500 W.

                     (65)

                     Tyto zúčastněné strany tvrdily, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola mají podstatně jiné vlastnosti, jsou určena k jinému použití a také se prodávají za výrazně odlišné ceny. Z pohledu spotřebitele nejsou vysokorychlostní elektrická jízdní kola zaměnitelná se všemi ostatními elektrickými jízdními koly, jichž se toto šetření týká.

                     (66)

                     Podle čínské vlády a CCCME se vysokorychlostní elektrická jízdní kola od ostatních elektrických jízdních kol liší z několika důvodů. Za prvé se liší suroviny a součásti. Například motor vysokorychlostního elektrického jízdního kola má vyšší jmenovitý výkon a materiály pro elektrická jízdní kola se vyznačují vyšší pevností a kvalitou.

                     (67)

                     Za druhé se údajně výrazně liší náklady a ceny. Jelikož pro kvalitu a pevnost součástí používaných k výrobě vysokorychlostních elektrických jízdních kol platí přísnější požadavky, jsou náklady na výrobu vysokorychlostních jízdních kol vyšší než náklady na výrobu běžných elektrických jízdních kol, což má za následek vyšší konečnou prodejní cenu.

                     (68)

                     Za třetí se údajně liší kódy KN. Od 1. ledna 2017 jsou běžná elektrická jízdní kola zařazena do kódu KN 8711 60 10 a vysokorychlostní jízdní kola do kódu KN 8711 60 90. Před rokem 2017 byla běžná elektrická jízdní kola zařazena do kódu KN (ex) 8711 90 10 a vysokorychlostní jízdní kola do kódu KN (ex) 8711 90 90.

                     (69)

                     Za čtvrté jsou vysokorychlostní elektrická jízdní kola považována za motorová vozidla (kategorie vozidel L1e-B), takže jezdci musí mít řidičský průkaz a používat přilbu. Na běžná elektrická jízdní kola se takové požadavky nevztahují. Těmito požadavky bude výrazně omezeno to, kdo si může vysokorychlostní elektrická jízdní kola koupit a obsluhovat je.

                     (70)

                     Za páté se u vysokorychlostních elektrických jízdních kol liší kategorie spotřebitelů. Spotřebiteli kupujícími běžná elektrická jízdní kola jsou obvykle zejména kancelářští pracovníci nebo starší osoby, které ocení pomocný pohon, zatímco spotřebiteli kupujícími vysokorychlostní elektrická jízdní kola jsou většinou mladí lidé, kteří tato jízdní kola používají k namáhavějším nebo sportovním činnostem.

                     (71)

                     Žadatel tvrdil, že všechna elektrická jízdní kola mají společné klíčové vlastnosti. Oběma typy jsou konkrétně jízdní kola určená ke šlapání a vybavená pomocným elektrickým motorem pro podporu šlapání. Všechna elektrická jízdní kola navíc podléhají stejným zkušebním postupům podle evropské normy EN 15194. Na základě toho dospěl žadatel k závěru, že pro účely tohoto šetření tvoří všechna elektrická jízdní kola jediný výrobek.

                     (72)

                     Žadatel rovněž podotkl, že maximální rychlost pomocného motoru lze snadno změnit z 25 km/h na 45 km/h a naopak, jelikož je to především otázka programování softwaru, a nikoliv otázka skutečných fyzických rozdílů.

                     (73)

                     V průběhu šetření jeden dovozce prohlásil, že by elektrická jízdní kola náležející do kategorie L1e-A měla být z definice výrobku, který je předmětem šetření, vyloučena. Do kategorie L1e-A patří elektrická jízdní kola s přídavným motorem o maximální rychlosti 25 km/h, avšak s motorem o maximálním výkonu 1 kW. Elektrická jízdní kola kategorie L1e-A se v Unii údajně nevyrábějí a v podnětu nejsou konkrétně uvedena. Tento dovozce dále tvrdil, že elektrická jízdní kola kategorie L1e-A nemohou výrobnímu odvětví Unie způsobit žádnou újmu, jelikož první elektrické jízdní kolo kategorie L1e-A bylo na trhu Unie prodáno více než osm týdnů poté, co žadatel podnět podal.

                     (74)

                     Komise vzala všechny tyto připomínky v úvahu. Komise uvedla, že definice výrobku, který je předmětem podnětu, skutečně zahrnuje všechna jízdní kola, s podporou šlapání, s pomocným elektrickým motorem. Definice výrobku v podnětu neobsahuje žádné omezení ohledně klasifikace vozidel. Komise proto dospěla k závěru, že se podnět vztahuje i na elektrická jízdní kola kategorie L1e-A. Z internetových stránek dovozce zmíněného v 73. bodě odůvodnění bylo také zřejmé, že elektrická jízdní kola kategorie L1e-A mají veškeré výhody běžných elektrických jízdních kol, mají však vyšší výkon.

                     (75)

                     Co se týče vysokorychlostních elektrických jízdních kol, bylo namítáno, že jejich výrobní náklady a prodejní cena jsou výrazně vyšší. To však samo o sobě není důvodem pro vyloučení určitého výrobku z definice výrobku, jelikož definice výrobku obvykle zahrnuje zboží prodávané za různé ceny. Tento faktor však byl zohledněn při srovnáních cen a při výpočtu rozpětí újmy.

                     (76)

                     Pokud jde o různé použití a o různé vnímání ze strany spotřebitele, argumentuje se tím, že běžná elektrická jízdní kola si kupují především starší lidé, rekreační cyklisté a kancelářští pracovníci, zatímco vysokorychlostní elektrická jízdní kola se většinou používají k namáhavějším činnostem, jako je dojíždění do zaměstnání. Jelikož však kancelářští pracovníci pro jízdu z domova na pracoviště pravděpodobně používají běžná elektrická jízdní kola, je toto použití velice podobné použití vysokorychlostních elektrických jízdních kol za účelem dojíždění do zaměstnání. Komise proto dospěla k závěru, že se určené použití a vnímání ze strany spotřebitele do značné míry překrývají, a nejsou proto důvodem pro vyloučení výrobku z rozsahu šetření.

                     (77)

                     Co se týká obou žádostí o vyloučení, Komise dospěla k závěru, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola a jízdní kola kategorie L1e-A mají tytéž fyzické vlastnosti jako jiná elektrická jízdní kola, a spadají tudíž do definice výrobku. I když Komise uznala, že v rámci obecné kategorie dotčeného výrobku existují různé typy výrobků, nemůže to samo o sobě vést k vyloučení z definice výrobku. Odlišné celní zařazení v rámci téže obecné kategorie výrobku rovněž není kritériem, které by samo o sobě vedlo k vyloučení. V antidumpingových a antisubvenčních šetřeních je naprosto běžné, že se na dotčený výrobek vztahuje řada celních kódů. Rovněž požadavky související s používáním dotčeného výrobku nebo obdobného výrobku po prodeji nemají vliv na základní fyzické vlastnosti, které výrobek definují pro účely antisubvenčních šetření. Stejně tak není definice výrobku vymezena kategoriemi spotřebitelů, kteří se rozhodnou pro jeden či druhý typ výrobku. Uvedená tvrzení proto byla zamítnuta.

                     (78)

                     Jeden dovozce tvrdil, že z definice výrobku, který je předmětem šetření, by měly být vyňaty elektrické tříkolky. Uvedl, že není jasné, zda šetření skutečně pokrývá všechny typy jízdních kol (včetně bicyklů, tříkolek a čtyřkolek), nebo pouze bicykly, protože podle názvu oznámení o zahájení řízení se antisubvenční řízení týká pouze dovozu elektrických jízdních kol.

                     (79)

                     Komise podotkla, že definice výrobku, který je předmětem šetření, není vymezena názvem oznámení o zahájení řízení, nýbrž oddílem 2 v oznámení nazvaném „Výrobek, který je předmětem šetření“. Tento oddíl jasně vymezuje, že výrobek, který je předmětem šetření, zahrnuje „jízdní kola“. Pojem „jízdní kola“ se neomezuje na jízdní kola se dvěma koly, nýbrž zahrnuje i tříkolky a čtyřkolky. Jelikož nejběžnějším typem jízdních kol jsou bicykly, jsou v názvu uvedeny pouze bicykly, aniž by tím byly z rozsahu šetření vyloučeny ostatní typy jízdních kol. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (80)

                     Tento dovozce dále tvrdil, že se šetření zaměřuje konkrétně na bicykly. S tímto tvrzením Komise nesouhlasila. Komise shromáždila informace o všech typech elektrických jízdních kol. Výrobci v Unii a vyvážející výrobci museli uvést počet kol u všech výrobků, které vyrábějí a prodávají na trhu Unie. Je tedy zřejmé, že tříkolky byly v průběhu šetření určeny a prověřeny samostatně. Jelikož bicykly jsou nepochybně nejběžnějším typem jízdních kol, není překvapivé, že se pojem „elektrokola / elektrická kola“ používá obecně k označení všech typů elektrických jízdních kol, a to jak v tomto šetření, tak i na trhu. Neznamená to, že by ostatní typy jízdních kol nebyly během šetření brány v potaz.

                     (81)

                     Komise tudíž dospěla k závěru, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola kategorie L1e-A a elektrické tříkolky mají tytéž základní fyzické vlastnosti a rysy i stejná konečná užití jako ostatní typy elektrických jízdních kol, a nemohou být tedy z rozsahu šetření vyloučena.

                     (82)

                     Po poskytnutí informací tři čínští vyvážející výrobci, jeden dovozce a CCCME zopakovali svou žádost o vyloučení elektrických jízdních kol s pomocným motorem pro podporu šlapání o maximální rychlosti 45 km/h (dále jen „vysokorychlostní elektrická jízdní kola“) z rozsahu šetření.

                     (83)

                     Tyto strany tvrdily, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola mají podstatně jiné vlastnosti a jsou určena k jinému použití, nevztahují se na ně stejné regulační požadavky, mají výrazně odlišné ceny a náklady a z pohledu spotřebitele nejsou zaměnitelná s ostatními elektrickými jízdními koly s pomocným motorem pro podporu šlapání o maximální rychlosti 25 km/h, jež jsou předmětem tohoto šetření.

                     (84)

                     CCCME tvrdila, že Komise nevzala na vědomí skutečnost, že úprava softwaru s ohledem na maximální rychlost provedená spotřebitelem, kterou zmínil žadatel, je protiprávní, a dodala, že tuto možnost nelze považovat za pravděpodobnou.

                     (85)

                     Žadatel souhlasil s tím, že by zvýšení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání úpravou softwaru ze strany spotřebitelů bylo protiprávní. Připomenul však, že jeho tvrzení nesouviselo s takovouto možností, nýbrž se změnami, které provedou hospodářské subjekty (dovozci, obchodníci) před prodejem elektrických jízdních kol na trhu Unie. Pokud tyto změny programování softwaru zahrnují snížení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání, byly by z hlediska schválení typu výrobku legální. Žadatel dodal, že takovéto změny programování softwaru vytvářejí zjevné riziko obcházení vyrovnávacích opatření.

                     (86)

                     Komise podotkla, že v 72. bodě odůvodnění neodkazuje pouze na úpravu softwaru ze strany spotřebitele, nýbrž na programování softwaru obecně. V témže bodě odůvodnění se mimoto jednoznačně odkazuje na možnost změny maximální rychlosti směrem nahoru i dolů. Ačkoliv CCCME uvádí, že by zvýšení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání ze strany spotřebitele bylo protiprávní, ostatní změny programování softwaru, jako je snížení maximální rychlosti pomocného motoru pro podporu šlapání ze strany hospodářských subjektů uvedené v 85. bodě odůvodnění tohoto nařízení, nezpochybňuje. Tento argument byl proto zamítnut.

                     (87)

                     CCCME uvedla, že tvrzení žadatele, že všechna elektrická jízdní kola podléhají stejným zkouškám podle normy EN 15194, není přesné. CCCME tvrdila, že podle normy EN 15194 podléhají všechna elektrická jízdní kola stejným zkušebním postupům. Tato norma však nemá vliv na rozdíl v rychlosti, který znamená jiné požadavky a má za následek, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola nejsou zaměnitelná s ostatními elektrickými jízdními koly. CCCME dále tvrdila, že vysokorychlostní elektrická jízdní kola na rozdíl od běžných elektrických jízdních kol do oblasti působnosti normy EN 15194 nespadají.

                     (88)

                     CCCME uvedla, že se na vysokorychlostní elektrická jízdní kola vztahuje jako na mopedy pro použití na veřejných komunikacích nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 (10). Zmíněné nařízení vylučuje ze své oblasti působnosti elektrická jízdní kola s pomocným motorem pro podporu šlapání o maximální rychlosti 25 km/h. Další pravidla vztahující se na vysokorychlostní elektrická jízdní kola zahrnují daně, vydávání řidičských oprávnění a pojištění, státní poznávací značky a používání přileb pro mopedy a kontroly dodržování bezpečnosti.

                     (89)

                     CCCME uvedla, že argument uvedený v 77. bodě odůvodnění, že všechna elektrická jízdní kola mají tytéž fyzické vlastnosti, nevyvrací tvrzení, že s vysokorychlostními elektrickými jízdními koly je spojeno odlišné vybavení a vztahují se na ně jiné regulační požadavky. CCCME uvedla, že kvůli těmto odlišným požadavkům nejsou vysokorychlostní elektrická jízdní kola zaměnitelná s ostatními elektrickými jízdními koly a že spotřebitelé tento názor podporují. K doložení tohoto tvrzení zmínila CCCME námitku Evropské cyklistické federace proti návrhu Komise vyžadovat pojištění odpovědnosti za škodu u všech elektrických jízdních kol, nikoli pouze u vysokorychlostních elektrických jízdních kol.

                     (90)

                     Žadatel tvrdil, že všechna elektrická jízdní kola mají stejné fyzické vlastnosti. Žadatel konkrétně uvedl, že všechna elektrická jízdní kola jsou vyrobena ze stejných součástí a komponentů a že neexistují žádné součásti jízdních kol, které by se používaly výhradně pro vysokorychlostní elektrická jízdní kola. To zahrnuje motory vyráběné hlavními výrobci motorů, které lze s odpovídajícím naprogramováním softwaru použít k pohonu všech typů elektrických jízdních kol. Rozdíl mezi vysokorychlostními elektrickými jízdními koly a ostatními elektrickými jízdními koly nelze proto spolehlivě zjistit na základě jejich fyzického vzhledu.

                     (91)

                     Žadatel uvedl, že náhled spotřebitele není při vymezení výrobku v řízeních na ochranu obchodu rozhodujícím faktorem, a tvrdil, že elektrická jízdní kola se všemi úrovněmi podpory šlapání prostřednictvím pomocného motoru jsou k dispozici v různých kategoriích použití (například použití k dojíždění do zaměstnání, trekkingu, při závodech nebo na horách) a že jsou prodávána všem skupinám zákazníků bez ohledu na jejich věk a pohlaví. Náhled spotřebitele a použití proto neodůvodňuje vyloučení vysokorychlostních elektrických jízdních kol z definice výrobku.

                     (92)

                     Žadatel uvedl, že kritérium týkající se schválení typu a obecněji klasifikace podle nařízení (EU) č. 168/2013 nejsou v tomto případě pro definici výrobku vhodné. Žadatel tvrdil, že schválení typu nepodléhají všechna vysokorychlostní elektrická jízdní kola, nýbrž pouze jízdní kola určená pro použití na veřejných komunikacích. To by vylučovalo například elektrická horská jízdní kola používaná výhradně při soutěžích nebo terénní horská jízdní kola, jež rovněž nepodléhají dalším požadavkům v souvislosti se schválením typu (státní poznávací značka, přilba a pojištění).

                     (93)

                     Žadatel dále tvrdil, že se na elektrická jízdní kola, která nepodléhají schválení typu podle nařízení (EU) č. 168/2013, vztahují naprosto stejné požadavky na bezpečnost výrobku podle směrnice Unie o strojních zařízeních. Žadatel rovněž dodal, že platná norma, která stanoví zvláštní požadavky, je pro všechna elektrická jízdní kola stejná, a to harmonizovaná norma EN 15194, a proto zopakoval tvrzení uvedené v 71. bodě odůvodnění.

                     (94)

                     Komise podotkla, že její návrh na rozšíření požadavku na pojištění odpovědnosti za škodu na všechna elektrická jízdní kola, který CCCME použila k doložení údajného rozdílu v náhledu spotřebitele, stejně tak prokazuje, že se rozdíly v regulačních požadavcích mění a neposkytují vhodný a stálý základ pro vyloučení vysokorychlostních jízdních kol z definice výrobku. Komise vyvodila závěr, že dodatečně předložené informace nemohly změnit její zjištění týkající se definice výrobku, konkrétně zjištění, že elektrická jízdní kola mají tytéž základní fyzické vlastnosti a rysy a že se náhled spotřebitele a použití značně překrývají. Tvrzení CCCME byla proto zamítnuta.

                     (95)

                     Jelikož s ohledem na definici výrobku nebyly podány žádné další připomínky, potvrdila Komise závěry uvedené v 74. až 81. bodě odůvodnění.

               3.   SUBVENCOVÁNÍ

         3.1.   Úvod: představení vládních plánů, projektů a dalších dokumentů

                     (96)

                     Před analýzou údajného subvencování ve formě specifických subvencí nebo programů subvencí (oddíl 3.5 a následující oddíly) Komise posoudila vládní plány, projekty a další dokumenty, které byly relevantní pro více než jednu ze subvencí nebo programů subvencí. Komise zjistila, že veškeré posuzované subvence nebo programy subvencí jsou součástí provádění centrálního plánu čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

                     (97)

                     V 13. pětiletém plánu národního hospodářského a sociálního rozvoje ČLR (dále jen „13. pětiletý plán“), který se vztahuje na období 2016–2020, se zdůrazňuje strategická vize čínské vlády, pokud jde o zlepšení a podporu klíčových výrobních odvětví, jako je odvětví elektrických jízdních kol.

                     (98)

                     Plán vyzdvihuje úlohu technologických inovací v hospodářském rozvoji ČLR spolu s přetrvávajícím významem zásad „zeleného“ rozvoje. Podle kapitoly 5 uvedeného plánu představuje jednu z hlavních linií rozvoje prosazování modernizace tradiční průmyslové struktury, jak bylo uvedeno již v 12. pětiletém plánu. Tato myšlenka je dále rozpracována v kapitole 22, která vysvětluje strategii modernizace tradičních výrobních odvětví v ČLR pomocí propagace jejich technologické přeměny. V tomto ohledu 13. pětiletý plán uvádí, že společnosti budou podporovány, aby se „komplexně zdokonalily v oblastech, jako jsou technologie výrobku, průmyslová zařízení, ochrana životního prostředí a energetická účinnost“.

                     (99)

                     Konkrétně část V (kapitoly 22 až 24) usiluje o rozvoj optimalizovaného moderního průmyslového systému s cílem učinit z Číny do roku 2025 „výrobní velmoc“. Aby nově vznikající odvětví posílila ekonomiku, „podporuje“ plán rozvoj, prosazuje používání vozidel využívajících nové zdroje energie a vybízí k rozvoji plně elektrických vozidel. Kapitola 23 o rozvoji nově vznikajících strategických odvětví konkrétně uvádí, že čínská vláda „podpoří rozvoj informačních technologií nové generace, vozidel využívajících nové zdroje energie, […], zelených a nízkouhlíkových technologií, […]“. Čínská vláda bude mimoto „podněcovat inovace a průmyslové aplikace v nově vznikajících špičkových oblastech, jako jsou […] systémy pro vysoce účinné skladování energie a distribuovanou energii, […], ochrana životního prostředí […]“.

                     (100)

                     V 13. pětiletém plánu jsou „vozidla využívající nové druhy energie“ zařazena mezi šest „strategických odvětví“ Číny a plán bude usilovat o „zajištění toho, aby přidaná hodnota nově vznikajících strategických výrobních odvětví dosáhla 15 % HDP Číny“. V kapitole 23 se čínská vláda konkrétně zavazuje:

                                 —

                                    „prosazovat používání vozidel využívajících nové zdroje energie“,

                                 —

                                    „vyvíjet plně elektrická vozidla a hybridní elektrická vozidla se zaměřením se na dosažení pokroku v klíčových technologických oblastech, jako je energetická hustota baterií a teplotní přizpůsobivost baterií“,

                                 —

                                    „usnadňovat rozvoj sítě dobíjecích stanic a služeb, které jsou vzájemně kompatibilní a splňují jednotné normy“,

                                 —

                                    „zlepšit politiky k poskytování soustavné podpory v tomto ohledu“,

                                 —

                                    „zajistit, aby kumulativní celková výroba a prodej vozidel využívajících nové zdroje energie v Číně dosáhly pěti milionů“,

                                 —

                                    „posílit snahy o navrácení a likvidaci použitých baterií z vozidel využívajících nové zdroje energie“.

                     (101)

                     Plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020) (dále jen „plán rozvoje lehkého průmyslu“) vypracovaný čínskou vládou za účelem provádění 13. pětiletého plánu a iniciativy „Made in China 2025“ rovněž určuje odvětví jízdních kol a baterií jako klíčová výrobní odvětví.

                     (102)

                     Odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol vyžaduje „naplánování zdokonalení technologií“ prostřednictvím „industrializace jízdních kol z nových materiálů, technické transformace linky pro výrobu inteligentních, ekologicky šetrných a účinných elektrických jízdních kol a důležitých součástí“. Konkrétně doporučuje rovněž „podporovat odvětví jízdních kol tak, aby se vyvíjelo směrem k lehkým, diverzifikovaným, módním a inteligentním výrobkům. Urychlit výzkum a vývoj a používat vysokopevnostní lehké materiály, převod, hnací systém, nové zdroje energie, inteligentní techniku snímání a technologii internetu věcí. Zaměřit se na rozvoj diverzifikovaných jízdních kol vhodných pro módní a neformální účely, cvičení a fitness, dálkové přejezdy a vysoce funkční skládání a elektrických jízdních kol splňujících normu a inteligentních elektrických jízdních kol s lithium-iontovou baterií“.

                     (103)

                     Plán rozvoje lehkého průmyslu uvádí rovněž některá konkrétní opatření politiky na podporu klíčových výrobních odvětví, jako je odvětví elektrických jízdních kol a baterií, jak je popsáno v dalších třech bodech odůvodnění.

                     (104)

                     První soubor opatření se týká reformy pro zvýšení přístupu na trh, především zjednodušením administrativních kroků (tj. zrušení nepotřebných schválení, snížení a standardizace poplatků a postupu schvalování). Čínská vláda mimoto uvádí oblasti průmyslu a podnikání, v nichž jsou investice zakázány či omezeny (tj. katalogy investic, viz 126. bod odůvodnění).

                     (105)

                     Druhý soubor opatření se týká zvýšení podpory daňové politiky:

                                 —

                                    „Plně podporovat přední úlohu fondu pro rozvoj středních a malých podniků, vést střední a malé podniky k zvýšení investic do technologických inovací, přizpůsobení struktur, úsporám energie a snižování emisí, provádět různé preferenční politiky, zdokonalit systém služeb pro střední a malé podniky“.

                                 —

                                    „Zavést politiku zrychlených odpisů dlouhodobých aktiv, směrovat podniky k zvýšení investic do vyspělého zařízení“.

                                 —

                                    „Podporovat úlohu zvláštních fondů pro čistou produkci, řídit uplatňování výrobních technologií a podporu technologie čisté produkce v klíčových výrobních odvětvích“.

                                 —

                                    „Zavést preferenční politiky týkající se příslušných daní a poplatků, snížit náklady podniků na „pět systémů sociálního pojištění a jeden fond bydlení“, přiměřeně upravit politiku spotřebních daní“.

                                 —

                                    „Vybízet podniky k zvýšení investic do výzkumu a vývoje ekologických výrobků, při vládních nákupech co nejvíce upřednostňovat výrobky s certifikátem ekologicky šetrného výrobku“.

                     (106)

                     Třetí soubor opatření se týká zvýšení podpory finanční politiky, konkrétně:

                                 —

                                    „Zavést finanční politiku, která podporuje rozvoj středních a malých podniků, dále přezkoumat finanční kanály středních a malých podniků, zdokonalit systém úvěrových záruk pro střední a malé podniky“.

                                 —

                                    „Urychlit rozvoj finančních produktů a služeb na podporu všeobecně rozšířeného podnikání a inovací v oblasti lehkého průmyslu“.

                                 —

                                    „Zvýšit finanční podporu pro technologickou transformaci a modernizaci vybavení podniků“.

                                 —

                                    „Vybízet bankovní finanční instituce k rozvoji úvěrových služeb, které využívají jako záruky rovněž nehmotná aktiva včetně vlastních značek, zvláštních práv na užívání ochranných známek, na podporu vytváření značek v oblasti lehkého průmyslu“.

                                 —

                                    „Dále uplatňovat politiku financování rozvoje, podporovat finanční instituce prostřednictvím syndikovaných úvěrů, vývozních úvěrů, financování projektů, zřídit platformu finančních služeb pro mezinárodní výzkum a vývoj, výrobní systém, propagaci značek pro podniky“.

                                 —

                                    „Zvýšit podporu pojištění vývozních úvěrů pro značkové podniky, vybízet komerční banky k aktivnímu provádění činnosti v oblasti financování politiky pojištění vývozních úvěrů“.

                     (107)

                     Plány rozvoje lehkého průmyslu jsou vypracovávány i na místní úrovni. Tak je tomu v případě městského plánu rozvoje lehkého průmyslu a textilního průmyslu Tchien-ťinu pro 12. pětiletý plán (2011–2015), který prosazoval vytvoření čtyř celostátních základen lehkého průmyslu v dané provincii: „Tchien-ťin vybuduje celostátní základnu pro výrobu a vývoz jízdních kol. S využitím průmyslového parku „China Bicycle Kingdom“ v okrese Wuqing a průmyslového parku pro (elektrická) jízdní kola v okrese Binhai jakožto základu budeme intenzivně rozvíjet odvětví výroby (elektrických) jízdních kol, náhradních dílů atd.“

                     (108)

                     Obdobně 13. pětiletý plán Tchien-ťinu pro hospodářský rozvoj průmyslu stanoví jednoznačné cíle týkající se podpory odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol, včetně odvětví výroby součástí, například:

                                 —

                                    „intenzivně rozvíjet odvětví jízdních kol“,

                                 —

                                    „urychlit výstavbu charakteristických průmyslových základen včetně […] výroby jízdních kol v okrese Jinghai a v okrese Wuqing“,

                                 —

                                    „urychlit transformaci a modernizaci podniků. Důsledně provádět strategii značek, vést podniky k zintenzivnění technologických inovací a popularizace výrobků a posílit a prosazovat tržní postavení konkurenceschopných výrobků včetně jízdních kol. Prosazovat připojení a reorganizaci podniků a celkově zlepšit inovační kapacitu a přidanou hodnotu výrobků středních a malých podniků a soukromých podniků“,

                                 —

                                    „urychlit výstavbu ohlášených parků, včetně průmyslových parků pro jízdní kola ve městech Quqing a Jinghai“,

                                 —

                                    „intenzivně vyvíjet baterie pro skladování energie“ a

                                 —

                                    „rozšiřovat oblasti se zvláštními výhodami. Použít lithium-iontovou baterii jako základ na podporu vývoje superkapacitoru a vysoce výkonné elektrické baterie“.

                     (109)

                     Konkrétně 13. pětiletý plán pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol (dále jen „13. plán pro jízdní kola“), který vydalo čínské sdružení výrobců jízdních kol (China Bicycle Association, dále jen „CBA“), zařazuje odvětví výrobních kol mezi „nově vznikající odvětví“: „nově vznikající odvětví jsou podporována na úrovni celostátní strategie, jako jsou například nové zdroje energie, nové materiály, internet, úspora energie a ochrana životního prostředí a informační technologie, takže pro tradiční odvětví se stalo nevyhnutelným trendem vstoupit do segmentu středně drahých a drahých výrobků. Zejména poté, co páté plenární zasedání navrhlo „prosazovat nízkouhlíkový rozvoj dopravy a podporovat ekologickou cyklistiku“, bude odvětví jízdních kol jistě mít nové historické příležitosti k rozvoji.“

                     (110)

                     13. plán pro jízdní kola stanoví měřitelné cíle, jichž má čínská vláda v odvětví jízdních kol dosáhnout do roku 2020: „Příjmy z hlavní činnosti podniků nad stanovenou velikost v celém výrobním odvětví dosáhnou průměrného ročního tempa růstu ve výši 6 % a do roku 2020 přesáhnou 200 miliard RMB. Rozsah vývozu jízdních kol a náhradních dílů bude stálý a vývoz elektrických jízdních kol se výrazně zvýší. Integrace výrobního odvětví bude dále posílena a příspěvek předních podniků k objemu výroby přesáhne 50 %. Výrobní odvětví bude podporovat, společně budovat a zdokonalovat 3–5 průmyslových klastrů a charakteristických regionů. Každoročně se zvýší podíl středně drahých a drahých jízdních kol a elektrických jízdních kol s lithiovou baterií.“

                     (111)

                     V 13. plánu pro jízdní kola se rovněž předpokládá, že „bude vytvořena jedna až dvě známé mezinárodní značky“. Kromě stávajících ocenění, která již výrobci elektrických jízdních kol získali (např. China Famous Brand, China Well-known Trademark, Light Industry Brand Cultivation System, Advantageous Light Industry Brand a uznání Industry Brand Cultivation Demonstration Enterprise), předpokládá plán rovněž zlepšení „systému kultivace značky“ a „vyčíslení a posouzení hodnoty značky“.

                     (112)

                     Jedním z hlavních úkolů uvedených v 13. plánu pro jízdní kola je rovněž „další podpora vývoje rozmanitých, značkových a drahých jízdních kol ve výrobním odvětví a postupné zvyšování počtu cyklistů a podílu středně drahých a drahých jízdních kol; realizace lehkých a inteligentních elektrických jízdních kol s lithiovou baterií a neustálé zvyšování podílu jízdních kol s lithiovou baterií na trhu a podílu vývozu elektrických jízdních kol“.

                     (113)

                     V 13. plánu pro jízdní kola je jako hlavní cíl stanoveno také posílení „podílu vývozu a cenových práv nezávislých značek elektrických jízdních kol“.

                     (114)

                     V katalogu investičních projektů, které podléhají ověření a schválení vládou, naznačuje čínská vláda vyšší prioritu vozidel využívajících alternativní zdroje energie, včetně elektrických jízdních kol: „Výrobní kapacita, která zvyšuje počet vozidel využívajících tradiční pohonné hmoty, bude přísně kontrolována, takže noví výrobci vozidel využívajících tradiční pohonné hmoty již v zásadě nebudou nadále předmětem ověřováni a schvalováni za účelem výstavby. Bude se usilovat o aktivní usměrňování zdravého a náležitého rozvoje vozidel využívajících alternativní zdroje energie.“

                     (115)

                     Ve Směrném katalogu pro restrukturalizaci průmyslu (verze z roku 2011, změna z roku 2013) zařazuje čínská vláda nesymetricky mopedy používající pohonné hmoty na seznam „zastaralých výrobků“.

                     (116)

                     Úsilí čínské vlády však není omezeno na elektrická jízdní kola, nýbrž zahrnuje i jejich součásti, konkrétně motory, řídicí jednotky a baterie.

                     (117)

                     13. plán pro jízdní kola výslovně stanoví souvislost mezi rozvojem odvětví elektrických jízdních kol a jejich součástí a doporučuje „soustavně rozšiřovat používání slitiny hliníku, slitiny hořčíku, slitiny titanu a jiných lehkých slitin, uhlíkových vláken a jiných kompozitních materiálů v hotových jízdních kolech a součástech. Zlepšit schopnost zhotovovat kompletní jízdní kola nezávisle, a to zvyšováním kvality a úrovně součástí. Dále zlepšovat celkovou výkonnost čtyř hlavních elektrických součástí, a to řídicí jednotky, baterie, motoru a nabíječky, s cílem rozvíjet účinný, energeticky úsporný, bezpečný a spolehlivý elektrický systém elektrického jízdního kola“.

                     (118)

                     V 13. plánu pro jízdní kola se také předpokládá, že během „13. pětiletky“„bude dosaženo průlomu v těchto klíčových technologiích“:

                                 —

                                                „1.

                                                prosazování a uplatňování vysokopevnostních a lehkých materiálů“;

                                 —

                                                „2.

                                                technologie přesného zpracování převodového ústrojí v jízdním kole“;

                                 —

                                                „3.

                                                celkové zlepšení výkonnosti elektrického kontrolního systému v elektrickém jízdním kole“;

                                 —

                                                „4.

                                                celkové zlepšení výkonnosti olověné baterie a lithium-iontové baterie“;

                                 —

                                                „5.

                                                používání a prosazování technologie snímání točivého momentu“;

                                 —

                                                „6.

                                                používání a prosazování digitální technologie, technologie internetu věcí a inteligentní technologie“.

                     (119)

                     Souvislost mezi rozvojem odvětví elektrických jízdních kol a jejich součástí byla stanovena již v 12. pětiletém plánu pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol. Dokument rozsáhle odkazuje na integraci „výrobních řetězců“ a potřebu „urychlit výzkum a vývoj společné klíčové technologie ve výrobním odvětví“.

                     (120)

                     12. plán pro jízdní kola mezi hlavními cíli rozvoje výrobního odvětví v 12. pětiletce konkrétně uvádí toto:

                                 —

                                    „dále bude posílena integrace výrobního odvětví“,

                                 —

                                    „bude stanoven profesionální mechanismus dělby práce s předcházejícími a navazujícími odvětvími výroby náhradních dílů hotových vozidel a výrobou, učením a výzkumem“.

                     (121)

                     V 12. plánu pro jízdní kola jsou uvedeny rovněž klíčové technologické inovace, jichž má být dosaženo během 12. pětiletky. To zahrnuje mimo jiné

                                 —

                                    „používání lithium-iontové baterie“,

                                 —

                                    „používání permanentního magnetu, vysokorychlostních elektrických strojů s kartáčem v elektrických jízdních kolech“,

                                 —

                                    „používání technologie řízení mikropočítačem v elektrických jízdních kolech“.

                     (122)

                     Další náznak podřízení rozvoje předcházejícího odvětví výroby součástí rozvoji navazujícího odvětví elektrických jízdních kol lze zjistit v oznámení hlavního úřadu magistrátu města Su-čou o správních opatřeních týkajících se zvláštního fondu pro modernizaci průmyslu a hospodářskou modernizaci (SU FU BAN 2014-137) a v souvisejícím oznámení o použití programu zvláštního daňového fondu města Su-čou pro rok 2016. Článek A3.1 posledně uvedeného oznámení mezi podmínkami pro získání grantu uvádí: „Výrobky mají vlastnosti, jako je velký tržní potenciál, vysoká hnací síla a „zaplnění mezery“ v průmyslovém řetězci.“

                     (123)

                     V 13. pětiletém plánu se v kapitole 23 výslovně odkazuje na podporu rozvoje „vysoce účinného skladování energie“ ze strany čínské vlády (viz rovněž 97. bod odůvodnění).

                     (124)

                     Plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020) také uvádí odvětví výroby baterii mezi „klíčovými výrobními odvětvími“. Kromě obecných opatření politiky projednaných v 96. až 107. bodě odůvodnění se v plánu doporučuje rovněž zavedení „specifikací odvětví olověných baterií“.

                     (125)

                     Plán rozvoje lehkého průmyslu a textilního průmyslu města Tchien-ťin pro 13. pětiletý plán (2016–2020) stanoví souvislost mezi podporou výroby elektrických jízdních kol a jejich součástí: „Při výrobě jízdních kol a elektrických jízdních kol budeme prosazovat používání nových materiálů, včetně kompozitních materiálů, lehké slitiny, nízkolegované oceli. Budeme podporovat používání technologie řízení mikropočítačem, nových energetických baterií a účinných elektrických strojů v elektrických bateriích.“

                     (126)

                     Součásti jízdních kol, a zejména baterie a lehké kovy pro rámy, jsou ve Směrném katalogu odvětví vhodných pro zahraniční investice (revidován v roce 2017) uvedeny na seznamu „podporovaných výrobních odvětví“. Seznam konkrétně uvádí toto:

                                 —

                                                „96.

                                                Výzkum, vývoj a výroba nových materiálů pro letecký a kosmický průmysl, automobily a motocykly, a to lehkých a ekologicky šetrných (zejména hliníku, slitiny hliníku a hořčíku, rámů motocyklů ze slitiny hliníku atd.)“.

                                 —

                                                „236.

                                                Technologicky vyspělá výroba ekologicky šetrných baterií: nikl-metal-hydridové baterie, zinko-niklové baterie, zinko-stříbrné baterie, lithium-iontové baterie, solární články, palivové články atd. (vyjma pro vozidla využívající nové zdroje energie, baterie napájené energií).“

                     (127)

                     Katalog prioritních výrobních odvětví pro účely zahraničních investic ve střední a západní Číně obdobně podporuje zahraniční investice do odvětví souvisejícího se součástmi elektrických jízdních kol, které zahrnuje: i) výrobu materiálů a výrobků ze slitiny hliníku, ii) výrobu servomotorů a hnacích ústrojí, iii) výzkum, vývoj a výrobu zvláštního zařízení pro výrobu lithiových baterií a jiných výrobků z lithia, iv) vývoj a výrobu lehkých materiálů, například vysokopevnostních.

                     (128)

                     Lithiové baterie patří na seznamu ve Směrném katalogu pro restrukturalizaci průmyslu (změna z roku 2013) (verze z roku 2011) (vydaném nařízením Národní komise pro rozvoj a reformy (National Development and Reform Commission) č. 9) k „podporovaným odvětvím“.

                     (129)

                     I v následujících dokumentech je odvětví elektrických jízdních kol určeno jako strategické, prioritní a/nebo podporované výrobní odvětví:

                                 —

                                 Iniciativa Státní rady Made in China 2025 (rozhodnutí č. 28 z roku 2005) obsahuje jako hlavní zásadu „zelený rozvoj“. Dokument uvádí strategické úkoly, které mají být provedeny do roku 2025, včetně zintenzivnění „úsilí ve výzkumu a vývoji v oblasti vyspělých technologií, procesů a zařízení pro úsporu energie a ochranu životního prostředí“, posílení „výzkumu a vývoje ekologicky šetrných výrobků, zevšeobecnění technik lehkých materiálů, nízké spotřeby energie a snadného využití, soustavné prosazování energetické účinnosti koncových elektrických spotřebičů, včetně motorů, kotlů, spalovacích motorů a elektrických přístrojů, […] a energetické podpory zeleného a nízkouhlíkového vývoje odvětví výroby nových materiálů, nových zdrojů energie, zařízení špičkových technologií […]“.

                                 —

                                    Rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení „dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace“ (dále jen „rozhodnutí č. 40“). V tomto rozhodnutí se uvádí, že důležitým základem pro investiční rozhodnutí je „Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci“ (11), který je prováděcím opatřením k rozhodnutí č. 40. Je rovněž vodítkem pro čínskou vládu při řízení investičních projektů a stanovení a prosazování politik v oblasti veřejných financí, daní, úvěrů, pozemků, dovozu a vývozu (12). Ačkoliv v rozhodnutí č. 40 nejsou elektrická jízdní kola výslovně zmíněna, prostřednictvím tohoto rozhodnutí Státní rada všem čínským finančním institucím nařizuje, aby poskytovaly úvěrovou podporu, a přislíbila zavedení „jiných preferenčních politik týkajících se podporovaných projektů“. Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci v kapitole XIX současně uvádí jako podporovaná výrobní odvětví baterie a lehké materiály. Pokud jde o právní povahu, Komise uvedla, že rozhodnutí č. 40 je nařízením Státní rady jakožto nejvyššího správního orgánu v ČLR. V tomto ohledu je toto rozhodnutí pro ostatní veřejnoprávní a hospodářské subjekty právně závazné (13).

                                 —

                                    Národní plán pro střednědobý a dlouhodobý rozvoj v oblasti vědy a techniky (2006–2020) podporuje rozvoj nejdůležitějších oblastí a prioritních témat a vybízí k finanční a daňové podpoře pro tyto zásadní oblasti a priority.

                     (130)

                     Podle dostupných informací se tudíž odvětví elektrických jízdních kol a jejich součástí (konkrétně baterií, motorů, řídicích jednotek a lehkých kovových součástí) považují za klíčová/strategická výrobní odvětví, jejichž rozvoj čínská vláda aktivně podporuje jako cíl politiky.

               3.2.   Tvrzení

         3.2.1.   Tvrzení čínské vlády

                     (131)

                     Čínská vláda nejprve uvedla, že nebyla schopna 13. pětiletý plán pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol identifikovat, a nemohla se tudíž k tomuto plánu vyjádřit.

                     (132)

                     Ve své odpovědi na dotazník čínská vláda rovněž uvedla, že CBA je pouze odvětvové sdružení založené dobrovolně výrobci jízdních kol, elektrických jízdních kol a jejich náhradních dílů. Čínská vláda také tvrdila, že sdružení CBA není vládním útvarem.

               3.2.2.   Tvrzení čínského sdružení výrobců jízdních kol (China Bicycles Association)

                     (133)

                     Sdružení CBA uvedlo, že je nezávislým subjektem, který čínská vláda nekontroluje. K doložení tohoto tvrzení odkázalo na „celkový plán oddělení obchodních komor a správních orgánů“ vydaný hlavním úřadem Ústředního výboru Komunistické strany Číny a hlavním úřadem Státní rady.

                     (134)

                     Sdružení CBA také uvedlo, že 13. pětiletý plán pro jízdní kol byl tajný.

               3.2.3.   Tvrzení skupiny Giant

                     (135)

                     Po poskytnutí informací skupina Giant uvedla, že jedna ze společností, které jsou s ní ve spojení, obdobný výrobek pouze vyrábí, nevyváží však elektrická jízdní kola do Unie. Případné subvence, jež zmíněná společnost obdrží, proto nelze automaticky pokládat za subvence poskytnuté na výrobek, který byl propuštěn do volného oběhu v Unii a který výrobnímu odvětví Unie způsobuje újmu. Možná výhoda plynoucí z takovéto poskytnuté subvence nebyla rovněž přenesena na společnost ve spojení, která vyváží dotčený výrobek do Unie. Skupina Giant tudíž tvrdila, že případné subvence, které obdržela společnost vyrábějící obdobný výrobek, vývoz nezvýhodňují, a měly by být proto z výpočtu výše subvencování vyvážející společnosti vyloučeny.

               3.2.4.   Vyvrácení tvrzení

               Existence a důvěrnost 13. plánu pro jízdní kola

                     (136)

                     Komise se domnívala, že by čínská vláda měla 13. plán pro jízdní kola identifikovat a že by se neměl pokládat za utajovaný dokument, a to na základě těchto skutečností:

                                 —

                                 Sdružení CBA zveřejnilo na svých internetových stránkách tiskovou zprávu, v níž informovalo, že dne 14. června 2016 byl oficiálně schválen 13. pětiletý plán pro jízdní kola (http://www.china-bicycle.com/News/View/b8da75cd-607f-4d84-8412-a487e07a0b78). O tomto informovaly i jiné internetové stránky, například Xuenshu.com (https://www.xueshu.com/zgzxc/201607/21087310.html).

                                 —

                                 V tiskové zprávě uvedlo sdružení CBA shrnutí plánu pro širokou veřejnost: „Předseda Ma Zhongchao předložil požadavky na rozvoj odvětví v rámci „13. pětiletky“: jádrem „13. pětiletého plánu“ je transformace a modernizace, přičemž cílem je přechod z velkého na silné odvětví a prostředkem je vytvoření zlaté příležitosti pro rozvoj odvětví. Toto období se stalo zlatým obdobím rozvoje. Za tímto účelem musí výrobní odvětví důsledně využít tyto skutečnosti: za prvé, využít strategické postavení výrobního odvětví v rámci „13. pětiletky“; za druhé sladit transformaci způsobu rozvoje s transformací koncepce rozvoje […].“

                                 —

                                 13. plán pro jízdní kola byl uveden ve veřejně přístupné verzi podnětu a byl zveřejněn dne 21. prosince 2017. Do doby inspekce na místě v září 2018 v prostorách čínské vlády sdružení CBA ani čínská vláda netvrdily, že plán je tajný. Čínská vláda Komisi informovala, že plán nebylo možno identifikovat, a to navzdory skutečnosti, že jeho schválení bylo zveřejněno na internetových stránkách sdružení CBA a že sdružení CBA bylo dosud pod vlivem čínské vlády, jelikož „celkový plán oddělení obchodních komor a správních orgánů“ ještě nevstoupil v platnost.

                                 —

                                 Předchozí 12. plán pro jízdní kola byl veřejným dokumentem, ačkoliv měl podobnou povahu jako 13. plán pro jízdní kola. Žádný z těchto dokumentů navíc neobsahoval údaje o jednotlivých společnostech.

                     (137)

                     Sdružení CBA nepředložilo žádné důkazy o důvěrné povaze 13. plánu pro jízdní kola.

               Údajná nezávislost sdružení CBA na čínské vládě

                     (138)

                     Komise shromáždila řadu údajů vedoucích k závěru, že sdružení CBA mělo silnou vazbu na čínskou vládu, zejména v roce 2016, kdy byl plán pro jízdní kola schválen:

                                 —

                                 Článek 3 stanov sdružení CBA (veřejně dostupné na internetových stránkách sdružení CBA: http://www.china-bicycle.com/information/?cid=33) stanoví, že „účelem a úkolem tohoto sdružení je: […]provádět vnitrostátní průmyslovou politiku a napomáhat vládním útvarům při posilování výrobního odvětví, […] fungovat jako spojka mezi vládou a podniky a poskytovat služby podnikům, výrobnímu odvětví a vládě a prosazovat udržitelný a zdravý rozvoj výrobního odvětví.“ Článek 4 tuto vazbu posiluje a uvádí: „Tato rada akceptuje obchodní pokyny a dohled ze strany Komise Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu, ministerstva pro občanské záležitosti a příslušného obchodního útvaru společnosti.“

                                 —

                                 Na internetových stránkách sdružení CBA (http://www.china-bicycle.com/information/?cid=11) se uvádí: „Sdružení řídí a spravuje Státní správa Státní rady, Komise Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu, Čínská asociace lehkého průmyslu (China Light Industry Association) a ministerstvo pro občanské záležitosti správy registrace společností.“

                                 —

                                    „Celkový plán pro oddělení obchodních komor a správních orgánů“ vydaný hlavním úřadem Ústředního výboru Komunistické strany Číny a hlavním úřadem Státní rady byl schválen dne 8. července 2015. V roce 2016 se však předpokládal pouze pilotní projekt a k rozšíření na ostatní odvětvová sdružení a úplnému vstupu v platnost mělo dojít teprve v roce 2017. Na tomto základě proto dospěla Komise k závěru, že v době schválení 13. plánu pro jízdní kola v roce 2016 řídila sdružení CBA Státní rada a toto sdružení bylo pověřeno prováděním vládní politiky, nelze je tudíž považovat za nezávislý subjekt.

                     (139)

                     Na základě výše uvedených skutečností Komise tvrzení týkající se existence a důvěrnosti 13. plánu pro jízdní kola a nezávislosti sdružení CBA zamítla.

                     (140)

                     Co se týká tvrzení skupiny Giant, Komise měla za to, že všechny jednotlivé právní subjekty, které vyrábějí a prodávají elektrická jízdní kola, jsou součástí téže skupiny. Skupina Giant toto nepopřela. Konkrétní úloha příjemce (přímo vyvážejícího dotčený výrobek v období šetření, či nikoli) se proto nepokládala za podstatnou, pokud souvisela s vyvážejícím výrobcem a pokud byly výhody získány v souvislosti s výrobkem, který je předmětem šetření. Skupina Giant nepopřela, že takovéto výhody byly skutečně obdrženy. Komise se domnívala, že výhody, které získaly právní subjekty v téže skupině, jež se podílejí na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol, jsou agregovány na úrovni skupiny a v případě potřeby rozděleny. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

               3.3.   Částečná nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů

         3.3.1.   Preferenční úvěry

                     (141)

                     Komise čínskou vládu požádala, aby zvláštní dotazníky zaslala šesti bankám ve vlastnictví státu uvedeným v podnětu, jakož i všem dalším finančním institucím, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly půjčky nebo vývozní úvěry.

                     (142)

                     Čínská vláda uvedla, že výše zmíněné finanční instituce kontaktovala. Na dotazník však odpověděly jen čtyři banky ve vlastnictví státu výslovně uvedené v podnětu.

                     (143)

                     Čínská vláda tvrdí, že nemá pravomoc požadovat informace od bank ve vlastnictví státu, které na dotazník neodpověděly, jelikož uvedené banky působí nezávisle na čínské vládě. Čínská vláda se rovněž domnívala, že jí Komise uložila nepřiměřenou zátěž a že nebyly vydány dostatečné pokyny pro předání požadovaných informací a vyhotovení verzí odpovědí, které neobsahují důvěrné údaje.

                     (144)

                     Komise s tímto názorem nesouhlasí. Za prvé, informace požadované od subjektů ve vlastnictví státu má čínská vláda k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Podle zákona Čínské lidové republiky o státních aktivech podniků (14) vykonávají povinnosti a úkoly kapitálového přispěvatele podniku s investicemi státu jménem vlády agentury pro dohled nad státními aktivy a jejich správu zřízené Komisí Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu a místní lidové samosprávy. Tyto agentury tak mají nárok na výnosy z aktiv, jsou oprávněny účastnit se hlavních rozhodovacích procesů a vybírat vedoucí pracovníky podniků s investicemi státu. Podle § 17 výše uvedeného zákona o státních aktivech musí podniky s investicemi státu akceptovat správu a dohled vlády a příslušných vládních útvarů a agentur, souhlasit s veřejným dohledem a zodpovídat se kapitálovým přispěvatelům.

                     (145)

                     Čínská vláda má navíc potřebnou pravomoc spolupracovat s finančními institucemi i v případě, že nejsou ve vlastnictví státu, jelikož všechny spadají do pravomoci čínského bankovního regulačního orgánu. Například podle § 33 a § 36 zákona o bankovním dohledu (15) má CBRC pravomoc si od všech finančních institucí usazených v ČLR vyžádat informace, jako jsou finanční výkazy, statistické zprávy a informace týkající se obchodních činností a řízení. CBRC může rovněž vydat finančním institucím pokyn, aby poskytovaly informace veřejnosti. Komise v této souvislosti nechápe, proč nemohla čínská vláda požádat tyto finanční instituce o odpověď na zvláštní dotazník vyhotovený Komisí za účelem tohoto šetření. Od čínské vlády nebylo požadováno, aby shromáždila, přezkoumala a vyhotovila požadované informace. Čínská vláda byla pouze požádána, aby byla Komisi nápomocna při získávání potřebných informací od finančních institucí.

                     (146)

                     Přestože banky ve vlastnictví státu podaly určitá obecná vysvětlení ohledně fungování svých systémů schvalování úvěrů a řízení rizik, žádná z těchto spolupracujících bank nepředložila konkrétní informace týkající se úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku s tím, že jsou vázány právními a regulačními požadavky a smluvními doložkami týkajícími se důvěrnosti informací ohledně vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

                     (147)

                     Komise se proto nedomnívá, že čínské vládě uložila nepřiměřenou zátěž. Komise své šetření od počátku omezila na ty finanční instituce, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly úvěry. Komise se také domnívala, že dotazník obsahoval dostatečné pokyny ohledně předání požadovaných informací a vyhotovení verzí odpovědí, které neobsahují důvěrné údaje. Čínská vláda rovněž neupřesnila, které konkrétní pokyny v dotazníku nebyly údajně srozumitelné. Pro objasnění, Komise požadovala od čínské vlády pouze pomoc při získávání potřebných informací od finančních institucí a tato nespolupracovala. Mělo se tudíž za to, že žádosti určené čínské vládě byly přiměřené a pokyny dostatečné.

                     (148)

                     Komise dále spolupracující banky požádala, aby se obrátily na vyvážející výrobce zařazené do vzorku s ohledem na jejich souhlas s udělením přístupu k informacím o jednotlivých společnostech, které mají banky v držení. Navzdory výslovné žádosti Komise tak čínská vláda ani spolupracující banky neučinily.

                     (149)

                     Komise vyvážející výrobce zařazené do vzorku také požádala, aby umožnili přístup k informacím o jednotlivých společnostech, jež mají v držení všechny banky, ve vlastnictví státu i soukromé, od kterých obdržely úvěry. Ačkoli vyvážející výrobci zařazení do vzorku souhlasili s poskytnutím přístupu k bankovním údajům, které se jich týkají, banky odmítly požadované podrobné informace poskytnout a tvrdily, že tyto informace jsou důvěrné a nemohou být zveřejněny.

                     (150)

                     Komise obdržela od čtyř bank ve vlastnictví státu uvedených v 52. bodě odůvodnění pouze informace o podnikové struktuře a vlastnictví, nikoli však výše uvedené informace týkající se úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Komise mimoto neobdržela informace od žádných dalších finančních institucí, které poskytly úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Jedna z těchto bank, EXIM, odmítla předložit své stanovy a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje, poskytla tudíž pouze částečné informace o správě a řízení společnosti.

                     (151)

                     Komisi nebyly obdobně poskytnuty konkrétní informace o posuzování rizik, interním procesu schvalování úvěrů nebo posouzení úvěruschopnosti v případě úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jak je objasněno v 146. až 150. bodě odůvodnění. Tyto informace však byly nezbytné pro určení, zda byly vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku úvěry poskytnuty se zvýhodněnými sazbami. Jelikož tyto dokumenty jsou obvykle interními doklady příslušných bank, nelze je poskytnout prostřednictvím odpovědí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník.

                     (152)

                     Jelikož Komise neměla informace týkající se většiny bank ve vlastnictví státu, které poskytly úvěry vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, ani informace o jednotlivých společnostech týkající se úvěrů poskytnutých spolupracujícími bankami, dospěla k závěru, že neobdržela zásadní informace týkající se tohoto aspektu šetření.

                     (153)

                     Vzhledem k míře nespolupráce proto Komise čínské vládě sdělila, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a poskytla čínské vládě lhůtu pro vyjádření.

                     (154)

                     S ohledem na použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení nepodala čínská vláda žádné připomínky.

                     (155)

                     Komise proto musela při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů vycházet částečně z dostupných údajů.

               3.3.2.   Pojištění vývozních úvěrů

                     (156)

                     Komise čínskou vládu požádala, aby společnosti Sinosure předala zvláštní dotazník. Společnost Sinosure na dotazník odpověděla.

                     (157)

                     Na zvláštní dotazník týkající se pojištění vývozních úvěrů poskytnutých vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku však odpověděla pouze částečně. Společnost Sinosure neposkytla rovněž požadované podklady týkající se její správy a řízení, jako je výroční zpráva nebo stanovy, s tím, že se jedná o důvěrné informace.

                     (158)

                     Společnost Sinosure taktéž neposkytla konkrétní informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví elektrických jízdních kol, o výši pojistného nebo podrobné číselné údaje týkající se ziskovosti její obchodní činnosti v oblasti pojišťování vývozních úvěrů.

                     (159)

                     Vzhledem k těmto chybějícím informacím Komise usuzovala, že neobdržela zásadní informace relevantní pro tento aspekt šetření.

                     (160)

                     Jak je uvedeno v 144. bodě odůvodnění, Komise má za to, že informace požadované od subjektů ve vlastnictví státu jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. To platí i pro společnost Sinosure, která je subjektem zcela ve vlastnictví státu. Komise proto čínskou vládu informovala o tom, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím pojištění vývozních úvěrů možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a poskytla čínské vládě lhůtu pro vyjádření.

                     (161)

                     S ohledem na použití čl. 28 odst. 1 základního nařízení nepodala čínská vláda žádné připomínky.

                     (162)

                     Komise proto musela s ohledem na zjištění týkající se pojištění vývozních úvěrů vycházet částečně z dostupných údajů.

               3.3.3.   Poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou

                     (163)

                     Komise čínskou vládu požádala, aby dotazník poskytnutý Komisí zaslala domácím dodavatelům součástí (konkrétně motorů, baterií a řídicích jednotek) pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Za tímto účelem Komise všechny vyvážející výrobce zařazené do vzorku rovněž požádala, aby čínské vládě poskytli seznam domácích dodavatelů.

                     (164)

                     Ačkoli vyvážející výrobci zařazení do vzorku předali čínské vládě seznam svých domácích dodavatelů, čínská vláda odmítla zaslat těmto dodavatelům dotazník. Čínská vláda tvrdila, že by to pro ně představovalo nepřiměřenou zátěž. Rovněž uvedla, že jelikož tyto společnosti jednají nezávisle na čínské vládě, její intervence by nepřinesla žádný výsledek.

                     (165)

                     Komise s tímto názorem nesouhlasila. Za prvé, Komise se domnívala, že zátěž spojená s odesláním již vyhotoveného dotazníku na adresy uvedené v seznamu kontaktů, který byl poskytnut, není významná, zejména vzhledem k předpokládané možnosti využití elektronické pošty. Komise se za druhé domnívala, že by orgány měly významný vliv při přesvědčování společností, které nejsou přímo prověřovány, aby spolupracovaly za účelem zjištění situace na trhu v Číně. Podle názoru Komise by byla žádost čínské vlády o spolupráci při šetření určená těmto společnostem účinnější, než kdyby tyto společnosti obdržely dopis od Komise. Komise se každopádně domnívala, že informace, které mohou poskytnout dodavatelé odvětví elektrických jízdních kol, jsou nezbytné pro určení, zda odvětví elektrických jízdních kol obdrželo vstupy za cenu nižší než přiměřenou. Komise proto usuzovala, že je nutné získat informace v tomto ohledu a že čínská vláda má k tomu nejvhodnější předpoklady, nebo přinejmenším může tento proces usnadnit, jak požadovala Komise. Bylo by také v zájmu odvětví elektrických jízdních kol v Číně vyvrátit tvrzení uvedená v podnětu, že dostávají vstupy za cenu nižší než přiměřenou. Tvrzení čínské vlády v tomto ohledu byla proto zamítnuta.

                     (166)

                     Čínská vláda odmítla rovněž poskytnout úplný seznam domácích dodavatelů vstupů a údaje o jejich vlastnické struktuře a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje. Komise v tomto ohledu podotýká, že základní nařízení stanoví způsoby ochrany důvěrných údajů. Čínská vláda také neuvedla, kteří známí dodavatelé jsou subjekty, jež vlastní stát, a kteří jsou subjekty v soukromém vlastnictví. Čínská vláda objasnila, že nemá pravomoc požadovat od společností, které na dotazník neodpověděly, takovéto informace, jelikož uvedené společnosti působí nezávisle na čínské vládě. Komise však má za to, že informace požadované od subjektů ve státním vlastnictví jsou čínské vládě k dispozici pro všechny subjekty, v nichž je čínská vláda hlavním či majoritním akcionářem. Rovněž při podávání žádostí o licenci k podnikání nebo o její prodloužení musí společnosti poskytnout Správě průmyslu a obchodu (Administration of Industry and Commerce) informace o držbě akcií. V tomto ohledu má tudíž čínská vláda informace o držbě akcií k dispozici. Čínská vláda navíc neposkytla žádné informace o stanovování cen.

                     (167)

                     Pouze jeden výrobce elektrických motorů a dodavatel baterií, společnost Bafang, který dodával vstupy vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, se přihlásil a požádal, aby mu byl zaslán zvláštní dotazník určený pro dodavatele. Tento dodavatel poskytl také odpověď na dotazník. Žádní další dodavatelé vstupních materiálů se nepřihlásili.

                     (168)

                     Komise se tudíž domnívala, že jí chybí důležité informace týkající se tří aspektů: Za prvé, informace o vlastnictví a struktuře správy a řízení dodavatelů vstupů. Bez těchto informací nemohla Komise určit, zda jsou tito výrobci veřejnoprávními subjekty, či nikoli. Za druhé informace týkající se jednotlivých společností poskytnuté dodavateli vstupů, jako například informace o stanovování cen vstupů dodaných vývozcům zařazeným do vzorku. Za třetí, informace týkající se struktury trhu. Informace, které by měli poskytnout domácí dodavatelé vstupů, jsou však nezbytné, aby bylo možno určit, zda byly vstupy poskytnuty vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku za cenu nižší než přiměřenou. Tyto informace mohou navíc poskytnout pouze samotní dodavatelé vstupů, a nemohly být tudíž uvedeny v odpovědích vyvážejících výrobců zařazených do vzorku na dotazník. Nezbytné byly rovněž informace týkající se struktury trhu a čínská vláda měla nejvhodnější předpoklady pro poskytnutí těchto informací nebo přinejmenším k tomu, aby Komisi pomohla získat tyto informace od dodavatelů vstupů.

                     (169)

                     Komise se proto domnívala, že neobdržela zásadní informace relevantní pro tento aspekt šetření.

                     (170)

                     Komise tudíž čínské vládě sdělila, že se při posuzování existence a rozsahu údajného subvencování prostřednictvím poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou možná bude muset uchýlit k použití dostupných údajů podle čl. 28 odst. 1 základního nařízení, a poskytla čínské vládě lhůtu pro vyjádření. Čínská vláda nepodala žádné připomínky.

                     (171)

                     Skupina Giant tvrdila, že Komise vykládá článek 28 základního nařízení nesprávně. Tato skupina uvedla, že článek 28 odkazuje na nespolupráci zúčastněných stran a že poskytovatelé motorů a baterií zúčastněnými stranami nejsou. Skupina Giant rovněž uvedla, že není zmiňováno, že nespolupracovala, a že poskytla veškeré informace týkající se nákupů motorů a baterií. Skupina Giant také tvrdila, že by se Komise měla obrátit na dodavatele přímo místo toho, aby se s ohledem na plnění úkolů vyšetřovacího orgánu spoléhala na čínskou vládu; tj. že ta zašle dotazníky dodavatelům vstupních materiálů.

                     (172)

                     V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že je nesporné, že skupina Giant při vyšetřování plně spolupracovala a že poskytla všechny požadované informace. Jak však bylo zmíněno v 163. až 167. bodě odůvodnění a shrnuto v 168. bodě odůvodnění, připomíná se, že čínská vláda nespolupracovala podle svých nejlepších schopností, takže Komisi chyběly důležité informace týkající se řady aspektů této části šetření, konkrétně informace o struktuře vlastnictví a správě a řízení společností dodavatelů vstupů a informace o struktuře trhu a chování, jelikož čínská vláda neposkytla náležité odpovědi na dotazník ani informace o jednotlivých společnostech pocházející od dodavatelů vstupů, neboť dodavatelům vstupních materiálů uvedeným v seznamu kontaktů nezaslala příslušný dotazník. Co se týká rozeslání dotazníku, odkazuje se na 164. a 165. bod odůvodnění, které se již touto záležitostí zabývají. Jelikož čínskou vládu je třeba v tomto řízení nepochybně považovat za zúčastněnou stranu, mělo se za to, že Komise nevyložila článek 28 základního nařízení nesprávně, když se domnívala, že čínská vláda spolupracovala částečně, a v případě, že kvůli částečné spolupráci čínské vlády neměla k dispozici důležité informace, které měla poskytnout přímo čínská vláda a dodavatelé vstupních materiálů po obdržení příslušného dotazníku od čínské vlády, použila dostupné údaje. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (173)

                     Komise musela tedy s ohledem na zjištění týkající se poskytování elektrických motorů a baterií za cenu nižší než přiměřenou vycházet v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení rovněž z dostupných údajů.

               3.4.   Subvence a programy subvencí v rámci tohoto šetření

                     (174)

                     Na základě informací obsažených v podnětu, oznámení o zahájení řízení a odpovědích na dotazník Komise se prověřovalo údajné subvencování prostřednictvím těchto subvencí ze strany čínské vlády:

                                 a)

                                 Poskytování preferenčních úvěrů a cílených úvěrů bankami provádějícími státní politiku a komerčními bankami ve vlastnictví státu.

                                 b)

                                 Preferenční pojištění vývozních úvěrů.

                                 c)

                                 Grantové programy:

                                             —

                                             grantové programy jako například „Famous Brand Programme“, „Famous Chinese Trademark“, „Excellent brand enterprises“, „Top Tax-Payer“, „AAA Enterprise“, „China Far-famed Brand“ a místní programy jako například „Science and Technology Progress Medal of Shandong Province“ nebo „Famous Product of Jiangsu Province“,

                                             —

                                             granty na dosažení technických úspěchů, například granty na technologické inovace, granty na vývoj špičkových průmyslových technologií, granty na technologickou modernizaci a transformaci a granty na dosažení energetické účinnosti výrobků, subvence na rozvíjení talentů s velkými technickými schopnostmi, subvence na nové špičkové technologické výrobky, ceny za pokrok ve vědě a technice, jiné subvence v souvislosti s technologiemi,

                                             —

                                             granty na rozvoj společností, například granty na podporu reformy systému držby akcií nebo kotování na burze cenných papírů, fondy průmyslového rozvoje,

                                             —

                                             fondy subvencování zaměstnanosti a fondy odborného vzdělávání a regionální granty na podporu hospodářského rozvoje, jako je „One Million Skilled Talent Training Benefit Plan“, „Post-doctor policy“ a jiné programy, které mají zlepšit kompetence zaměstnanců podniků a snížit náklady práce,

                                             —

                                             fondy místních samospráv řady čínských provincií, například programy sponzorované městem Tchien-ťin, jako je grant na podporu vývozu poskytovaný městem Tchien-ťin, fond rozvoje vývozních značek poskytnutý městem Tchien-ťin,

                                             —

                                             vědecko-technický fond pro Tianjin Binhai New Area a Tianjin Economic and Technological Development Area,

                                             —

                                             podniková technologická centra (město Tchien-ťin a okres Jinnan), Tianjin Cycle Industry Park Development Assistance Fund a Tianjin Binhai New Area Special Development and Construction Assistance Fund,

                                             —

                                             granty ad hoc poskytované obecními/provinciálními orgány, například patentové fondy, vědecko-technické fondy a ceny, fondy rozvoje podnikání, fondy na podporu vývozu.

                                 d)

                                 Prominutí nebo nevybrání státních příjmů, včetně:

                                             —

                                             preferenčního zacházení s ohledem na daň z příjmů a zápočet daně na výzkum a vývoj a preferenční zacházení s příjmy podniků nacházejících se ve zvláštních rozvojových oblastech,

                                             —

                                             snížení daně z příjmů podniků – zvýhodnění podniků se špičkovými a novými technologiemi,

                                             —

                                             snížení daně vybírané srážkou v případě dividend z čínských podniků se zahraničními investicemi a jejich nečínských mateřských společností.

                                 e)

                                 Příjmy prominuté prostřednictvím programů týkajících se nepřímých daní a dovozního cla:

                                             —

                                             osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií,

                                             —

                                             osvobození od dovozních cel pro zpracovatelský obchod.

                                 f)

                                 Poskytování zboží nebo služeb vládou za cenu nižší než přiměřenou:

                                             —

                                             poskytování pozemků za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             dodávky energie (např. elektřiny nebo plynu) prioritním výrobním odvětvím za cenu nižší než přiměřenou,

                                             —

                                             poskytování vstupních materiálů (tj. baterií, motorů a jiných součástí jízdních kol, též již smontovaných) za cenu nižší než přiměřenou.

               3.5.   Preferenční financování a pojištění: úvěry.

                     (175)

                     Podle informací, které poskytlo pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jim úvěry, úvěrové linky nebo bankovní akcepty poskytlo osmnáct finančních institucí usazených v ČLR. Z těchto osmnácti finančních institucí bylo jedenáct bank ve vlastnictví státu (16). Zbývajících sedm finančních institucí bylo v soukromém vlastnictví, nebo jejich vlastnictví nebylo možno kvůli nespolupráci určit, jak bylo popsáno v 141. až 155. bodě odůvodnění. Pouze čtyři banky ve vlastnictví státu vyplnily zvláštní dotazník určený bankám (nebo jiným finančním institucím) navzdory žádosti zaslané čínské vládě, aby kontaktovala všechny relevantní finanční instituce, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly úvěry, a předala jim příslušné dotazníky.

               3.5.1.   Banky ve vlastnictví státu, které jednají jako veřejnoprávní subjekty

                     (176)

                     Komise ověřovala, zda banky ve vlastnictví státu jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení. V tomto ohledu se s cílem prokázat, že podnik ve vlastnictví státu je veřejnoprávním subjektem, použije toto kritérium (17): „Rozhodující je, zda byla subjektu svěřena pravomoc vykonávat vládní funkce, nikoli, jak toho bylo dosaženo. Existuje mnoho různých způsobů, jimiž by vláda v úzkém smyslu slova mohla subjektům poskytnout pravomoc. Proto k prokázání, že tato pravomoc byla svěřena konkrétnímu subjektu, mohou být relevantní různé typy důkazů. Důkaz o tom, že určitý subjekt ve skutečnosti vykonává vládní funkce, může sloužit jako důkaz, že má nebo mu byla svěřena vládní pravomoc, zejména pokud takový důkaz naznačuje trvalou a systematickou praxi. Z toho podle našeho názoru vyplývá, že důkaz o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad subjektem a jeho chováním, může za určitých okolností sloužit jako důkaz, že daný subjekt má vládní pravomoc a tuto pravomoc uplatňuje při výkonu vládních funkcí. Zdůrazňujeme však, že – kromě výslovného přenesení pravomoci v právním nástroji – existence pouze formálních vazeb mezi subjektem a vládou v úzkém smyslu slova pravděpodobně nepostačuje k určení, že subjekt má nezbytnou vládní pravomoc. Tak například pouhá skutečnost, že vláda je většinovým akcionářem subjektu neprokazuje, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním tohoto subjektu, a tím méně, že mu vláda svěřila vládní pravomoc. V některých případech však lze – jestliže z důkazů vyplývá, že existuje celá řada formálních indicií vládní kontroly a rovněž existují důkazy, že takováto kontrola je vykonávána účinným způsobem – na základě těchto důkazů dojít k závěru, že dotčený subjekt vykonává vládní pravomoc.“ V tomto případě je závěr, že banky ve vlastnictví státu mají pravomoc vykonávat vládní funkce, založen na formálních indiciích vládní kontroly a důkazech, které prokazují, že vládní pravomoc je vykonávána účinným způsobem.

                     (177)

                     Komise si vyžádala informace o státním vlastnictví, jakož i formální indicie vládní kontroly v bankách ve vlastnictví státu. Také analyzovala, zda je tato kontrola vykonávána účinným způsobem. Za tímto účelem musela Komise částečně vycházet z dostupných údajů, a to kvůli odmítnutí čínské vlády a bank ve vlastnictví státu poskytnout důkazy o rozhodovacím procesu, který vedl k preferenčnímu poskytování úvěrů.

                     (178)

                     Za účelem provedení této analýzy Komise nejprve zkoumala informace pro tři banky ve vlastnictví státu, které vyplnily zvláštní dotazník a byly k dispozici pro schůzku se zaměstnanci Komise.

               3.5.1.1.   Spolupracující banky ve vlastnictví státu

                     (179)

                     Odpověď na dotazník poskytly tyto čtyři banky ve vlastnictví státu: EXIM, ABC, ICBC a BOC. Jak je objasněno v 150. bodě odůvodnění, banka EXIM neposkytla úplné stanovy a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje. Komise nebyla schopna poskytnuté informace ověřit, jelikož všechny tyto banky souhlasily se schůzkou s úředníky Komise pouze v prostorách čínské vlády, neumožnily však inspekci na místě v prostorách bank.

               Vlastnictví a formální indicie kontroly ze strany čínské vlády

                     (180)

                     Na základě informací obdržených v odpovědi na dotazník a během inspekce na místě v prostorách čínské vlády Komise zjistila, že čínská vláda drží v každé z těchto finančních institucí přímo nebo nepřímo více než 50 % akcií.

                     (181)

                     Pokud jde o formální indicie vládní kontroly čtyř spolupracujících bank ve vlastnictví státu, Komise všechny tyto banky považovala za „klíčové finanční instituce ve vlastnictví státu“. Konkrétně v oznámení nazvaném „Prozatímní pravidla týkající se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ se uvádí: „Klíčovými finančními institucemi ve vlastnictví státu uvedenými v těchto pravidlech jsou banky ve vlastnictví státu provádějící vládní politiku, komerční banky, společnosti spravující finanční aktiva, společnosti pro cenné papíry, pojišťovací společnosti atd. (dále jen „finanční instituce ve vlastnictví státu“), do nichž Státní rada vysílá dozorčí rady.“

                     (182)

                     Dozorčí rada klíčových finančních institucí ve vlastnictví státu je jmenována v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“. Na základě článků 3 a 5 těchto prozatímních pravidel Komise zjistila, že členové dozorčí rady jsou vysíláni Státní radou a jsou vůči ní odpovědní, což dokládá institucionální kontrolu státu nad obchodními činnostmi spolupracujících bank ve vlastnictví státu. Kromě těchto obecně platných indicií zjistila Komise s ohledem na tři banky ve vlastnictví státu následující skutečnosti:

               Banka EXIM

                     (183)

                     Banka EXIM byla založena a je provozována v souladu s „Oznámením o založení Export-Import Bank of China“ vydaném Státní radou a stanovami banky EXIM. Podle jejích stanov (18) jmenuje vedení banky EXIM přímo stát. Dozorčí rada je jmenována Státní radou v souladu s „Prozatímními pravidly týkajícími se dozorčích rad v klíčových finančních institucích ve vlastnictví státu“ (výnos Státní rady č. 282) a dalšími právními a správními předpisy a je odpovědná Státní radě.

                     (184)

                     Stanovy rovněž uvádějí, že stranický výbor banky EXIM hraje vedoucí a klíčovou politickou úlohu, a má tak zajistit, aby banka EXIM prováděla strategii a hlavní program strany a státu. Vedoucí postavení strany je součástí všech aspektů správy a řízení společnosti.

                     (185)

                     Stanovy dále uvádějí, že banka EXIM podporuje rozvoj zahraničního obchodu a hospodářské spolupráce, přeshraniční investice, iniciativu „Jeden pás, jedna stezka“, spolupráci při posilování mezinárodní kapacity a výrobu zařízení. Rozsah její obchodní činnosti zahrnuje krátkodobé, střednědobé a dlouhodobé úvěry, které byly schváleny a které jsou v souladu s politikami zahraničního obchodu a „vykročení do světa“ (going out), jako jsou vývozní úvěry, dovozní úvěry, nasmlouvané úvěry ve strojírenství, zámořské investiční úvěry, půjčky zahraniční pomoci čínské vlády a vývozní úvěry pro kupující společnosti.

               Banka ABC

                     (186)

                     Jak je uvedeno v článku 137 stanov banky ABC, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář vlastnící 79,62 % akcií pravomoc jmenovat všechny ředitele ve správní radě. Podle článku 204 stanov totéž platí pro dozorčí radu.

                     (187)

                     Podle stanov banky ABC stanoví správní rada strategii banky, rozhoduje o rozpočtu banky, přijímá investiční rozhodnutí, jmenuje předsedu a tajemníka správní rady banky a vypracovává a sleduje systém řízení rizik banky. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky ABC.

                     (188)

                     Komise rovněž zjistila, že finanční instituce ve vlastnictví státu, včetně bank ABC, ICBC a BOC, v roce 2017 své stanovy změnily, přičemž byla posílena úloha Komunistické strany Číny na nejvyšší rozhodovací úrovni těchto bank.

                     (189)

                     Tyto nové stanovy uvádějí, že:

                                 —

                                 předsedou správní rady je tatáž osoba jako tajemník výboru strany,

                                 —

                                 úlohou Komunistické strany Číny je zajistit a dohlížet na provádění politik a pokynů strany a státu, jakož i hrát vedoucí úlohu při jmenování zaměstnanců (včetně vrcholného vedení) a hlídat, aby byly jmenovány jen schválené osoby a

                                 —

                                 aby správní rada u veškerých důležitých rozhodnutí vyslechla stanoviska stranického výboru.

               Banka BOC

                     (190)

                     Jak je uvedeno v článku 125 stanov, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář vlastnící 64,63 % akcií pravomoc jmenovat jak výkonné, tak nevýkonné ředitele banky, kteří tvoří správní radu.

                     (191)

                     Podle stanov banky BOC rozhoduje správní rada mimo jiné o strategických zásadách této finanční instituce, obchodních plánech a zásadních investičních plánech, jmenuje nebo odvolává vedoucí pracovníky, jako je předseda a tajemník správní rady, místopředseda a další vedoucí pracovníci. Rada dále rozhoduje o provádění usnesení valné hromady akcionářů a schvaluje politiky správy a řízení banky. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky BOC.

                     (192)

                     Nová ustanovení týkající se úlohy Komunistické strany Číny uvedená v 189. bodě odůvodnění se vztahují rovněž na banku BOC:

                                 —

                                 Důkazy svědčící o tom, že vláda vykonává účinnou kontrolu nad chováním uvedených institucí.

               Banka ICBC

                     (193)

                     Jak je uvedeno v článku 115 stanov, čínská vláda má jakožto hlavní akcionář vlastnící 69,31 % akcií pravomoc jmenovat jak výkonné, tak nevýkonné ředitele banky, kteří tvoří správní radu.

                     (194)

                     Podle stanov banky ICBC rozhoduje správní rada mimo jiné o obchodním plánu, investičním návrhu a rozvojových strategiích banky, jmenuje nebo odvolává vedoucí pracovníky, jako je předseda a tajemník správní rady, místopředseda a další vedoucí pracovníci. Rada dále rozhoduje o provádění usnesení valné hromady akcionářů a stanoví základní systémy řízení. Tento neúplný seznam povinností dokládá institucionální kontrolu státu nad běžnou činností banky ICBC.

                     (195)

                     Komise dále hledala informace o tom, zda čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním čtyř spolupracujících bank ve vlastnictví státu, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik, při poskytování úvěrů odvětví elektrických jízdních kol. V této souvislosti byly zohledněny tyto regulační dokumenty:

                                 —

                                 § 34 zákona ČLR o komerčních bankách (dále jen „bankovní zákon“),

                                 —

                                 článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů (prováděných Čínskou lidovou bankou),

                                 —

                                 rozhodnutí Státní rady č. 40 o vyhlášení a provedení dočasných pravidel o podpoře průmyslové restrukturalizace („rozhodnutí č. 40“),

                                 —

                                 prováděcí opatření čínské bankovní regulační komise (China Banking Regulatory Commission, dále jen „CBRC“) pro záležitosti poskytování správních licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBRC [2017] č. 1),

                                 —

                                 prováděcí opatření CBRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBRC [2015] č. 4),

                                 —

                                 správní opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním sektoru (CBRC [2013] č. 3).

                     (196)

                     Při zkoumání těchto regulačních dokumentů Komise zjistila, že finanční instituce v ČLR působí v obecném právním prostředí, které je usměrňuje tak, aby při přijímání finančních rozhodnutí zajistily soulad s cíli průmyslové politiky čínské vlády, a to z níže uvedených důvodů.

                     (197)

                     Pokud jde o banku EXIM, její veřejný politický mandát je stanoven v oznámení o založení Import Export Bank of China a rovněž v jejích stanovách.

                     (198)

                     § 34 bankovního zákona, který se vztahuje na všechny finanční instituce působící v Číně, obecně stanoví, že „komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu“. § 4 bankovního zákona sice uvádí, že „komerční banky podle zákona vykonávají svoji podnikatelskou činnost bez vměšování jakéhokoli útvaru nebo jednotlivce. Komerční banky jsou povinny nezávisle nést občanskoprávní odpovědnost a ručí celým svým majetkem právnické osoby“, ze šetření však vyplynulo, že se § 4 bankovního zákona použije s výhradou § 34 téhož zákona, podle něhož veřejnou politiku určuje stát a banky ji provádějí a řídí se pokyny státu.

                     (199)

                     Článek 15 obecných pravidel týkajících se úvěrů mimoto stanoví: „V souladu se státní politikou mohou příslušné útvary subvencovat úroky z půjček s cílem podpořit růst určitých odvětví a hospodářský rozvoj v některých oblastech.“

                     (200)

                     Veřejně přístupné informace dále potvrdily, že výše uvedené předpisy jsou uplatňovány v praxi. Například ve výroční zprávě ICBC za rok 2016 se mimo jiné uvádí, že „banka aktivně prováděla vnitrostátní politiky, dále prosazovala strukturální reformu na straně nabídky […] Banka i nadále podporovala klíčové programy a významné stavební projekty vlády a aktivně se přizpůsobovala vnitrostátním rozvojovým strategiím týkajícím se „čtyř regionů“ (západní regiony, severovýchodní regiony, východní regiony a centrální regiony) a „tří podpůrných pásů“ (iniciativa „Pás a stezka“, koordinovaný rozvoj regionu Peking–Tchien-ťin–Che-pej a rozvoj ekonomické zóny u řeky Jang-c'-ťiang)“ (19).

                     (201)

                     Komise rovněž zjistila, že čínská bankovní regulační komise (CBRC) má dalekosáhlé schvalovací pravomoci, pokud jde o všechny aspekty řízení všech finančních institucí usazených v ČLR (včetně institucí v soukromém vlastnictví a institucí v zahraničním vlastnictví), jako například (20):

                                 —

                                 schvalování jmenování všech vedoucích pracovníků finančních institucí, a to jak na úrovni ústředí, tak na úrovni místních poboček. Schválení CBRC je nezbytné při náboru vedoucích pracovníků na všech úrovních, od nejvyšších pozic až po vedení poboček, a je třeba jej získat i pro vedoucí pracovníky jmenované v zahraničních pobočkách a pro vedoucí pracovníky odpovědné za podpůrné funkce (např. IT manažery), a

                                 —

                                 velmi dlouhý seznam správních schválení, včetně schválení týkajících se zřízení poboček, nových linií podnikání nebo prodeje nových výrobků, změny stanov banky, prodeje více než 5 % jejích akcií, navýšení kapitálu, změny sídla, změny organizační struktury atd.,

                                 —

                                 bankovní zákon je právně závazný. Závazný charakter pětiletých plánů a rozhodnutí č. 40 byl zmíněn v oddíle 3.1. Závazný charakter regulačních dokumentů CBRC vyplývá z jejích pravomocí jakožto regulačního orgánu pro bankovnictví. O závazném charakteru dalších dokumentů svědčí doložky o dohledu a hodnocení, které tyto dokumenty obsahují.

                     (202)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že čínská vláda stanovila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto opírala o tento normativní rámec s cílem vykonávat účinným způsobem kontrolu nad chováním spolupracujících bank ve vlastnictví státu, kdykoli tyto banky poskytovaly úvěry odvětví elektrických jízdních kol.

                     (203)

                     Komise rovněž pátrala po konkrétních důkazech o výkonu kontroly účinným způsobem na základě konkrétních úvěrů. Během šetření spolupracující banky ve vlastnictví státu trvaly na tom, že při poskytování předmětných úvěrů v praxi používaly vhodné politiky a modely hodnocení úvěrového rizika.

                     (204)

                     Nebyly však uvedeny konkrétní příklady týkající se vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jak je uvedeno v 144. až 155. bodě odůvodnění, čtyři spolupracující banky ve vlastnictví státu odmítly z regulačních a smluvních důvodů poskytnout informace, včetně konkrétních posouzení úvěrového rizika, v souvislosti s vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, přestože jim Komise poskytla písemný souhlas vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, v němž se vzdávali svých práv na zachování důvěrnosti.

                     (205)

                     Vzhledem k tomu, že nebyly k dispozici konkrétní důkazy o posouzení úvěruschopnosti ze strany bank, přezkoumala Komise celkové právní prostředí, jak je uvedeno v 195. až 202. bodě odůvodnění, ve spojení s chováním čtyř spolupracujících bank ve vlastnictví státu s ohledem na úvěry poskytnuté vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Toto chování bylo zjevně v rozporu s jejich oficiálním stanoviskem vyjádřeným během inspekce na místě v prostorách čínské vlády, jelikož v praxi nepředložily žádné důkazy, že jednaly na základě důkladného posouzení tržních rizik.

                     (206)

                     Inspekce na místě odhalily, že s výjimkou jednoho vyvážejícího výrobce, který v období šetření neměl žádný nesplacený bankovní úvěr, byly ostatním čtyřem skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku úvěry poskytnuty za úrokové sazby blízké referenčním úrokovým sazbám Čínské lidové banky (People's Bank of China, dále jen „PBOC“) nebo mezibankovním referenčním úrokovým sazbám bez ohledu na finanční situaci a situaci zohledňující úvěrové riziko společností. Úvěry byly tudíž poskytnuty za nižší než tržní sazby v porovnání se sazbou odpovídající rizikovému profilu čtyř vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku mimoto obdržel týž den, k němuž splatil staré úvěry, nové úvěry za podobných podmínek jako splatné úvěry. Toto opatření fungovalo fakticky jako systém revolvingových úvěrů. Tří z pěti vyvážejících výrobců zařazených do vzorku mimoto využívali bankovní akcepty za běžný poplatek ve výši 0,05 % bez ohledu na finanční situaci a situaci ohledně úvěrového rizika společností.

                     (207)

                     Komise proto dospěla k závěru, že čínská vláda vykonávala účinnou kontrolu nad chováním spolupracujících bank ve vlastnictví státu, pokud jde o jejich úvěrové politiky a posuzování rizik týkajících se odvětví elektrických jízdních kol.

               Závěr ohledně spolupracujících finančních institucí

                     (208)

                     Komise zjistila, že výše zmíněný právní rámec provádějí čtyři spolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu při výkonu vládních funkcí, pokud jde o odvětví elektrických jízdních kol, a tím jednají jako veřejnoprávní subjekty ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení a v souladu s příslušnou judikaturou WTO.

               3.5.1.2.   Nespolupracující banky ve vlastnictví státu

                     (209)

                     Jak je uvedeno v oddíle 3.3, ani jedna z ostatních bank ve vlastnictví státu, jež vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly úvěry, neodpověděla na zvláštní dotazník. Komise se proto v souladu se závěry, k nimž se dospělo v 141. až 155. bodě odůvodnění, rozhodla použít k určení toho, zda lze uvedené banky ve vlastnictví státu považovat za veřejnoprávní subjekty, dostupné údaje.

                     (210)

                     V antisubvenčním šetření týkajícím se dovozu určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (21) Komise zjistila, že níže uvedené banky, které pěti skupinám vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku v rámci tohoto šetření poskytly úvěry, úvěrové linky nebo bankovní akcepty, byly částečně nebo zcela vlastněny státem jako takovým nebo právnickými osobami v držení státu: China Merchants Bank, Shangai Pudong Development Bank, Bank of Ningbo, Everbright bank, Bank of Communications, China Construction Bank, Bohai Bank a Citic Bank. Jelikož nebyly poskytnuty žádné informace, které by naznačovaly opak, zachovala Komise v tomto šetření stejný závěr.

                     (211)

                     Jelikož chybí informace od dotčených finančních institucí, které by naznačovaly opak, Komise určila vlastnictví a kontrolu ze strany čínské vlády na základě formálních indicií ze stejných důvodů, jaké byly uvedeny v oddíle 3.5.1.1. Vzhledem k tomu, že neexistují důkazy naznačující opak, se zejména předpokládá, že vedení a orgány dohledu v nespolupracujících bankách ve vlastnictví státu jsou jmenovány čínskou vládou a jsou odpovědné čínské vládě stejným způsobem jako spolupracující banky ve vlastnictví státu.

                     (212)

                     Co se týká výkonu kontroly účinným způsobem, Komise se vzhledem k neexistenci jiných informací domnívala, že zjištění týkající se čtyř spolupracujících finančních institucí jsou reprezentativní i pro nespolupracující finanční instituce ve vlastnictví státu. Normativní rámec analyzovaný v oddíle 3.5.1.1 se na ně použije stejným způsobem. Jelikož nejsou k dispozici údaje naznačující opak, je na základě dostupných údajů nedostatek konkrétních důkazů o posuzování úvěruschopnosti platný stejně jako v případě čtyř spolupracujících bank ve vlastnictví státu.

                     (213)

                     Komise mimoto zjistila, že většina smluv o úvěru, které předložili vyvážející výrobci zařazení do vzorku, obsahovala podobné podmínky a že schválené úvěrové sazby byly rovněž podobné jako sazby poskytnuté čtyřmi spolupracujícími bankami ve vlastnictví státu a částečně se s nimi překrývaly.

                     (214)

                     Komise proto dospěla k závěru, že zjištění týkající se spolupracujících bank ve vlastnictví státu představují dostupné údaje podle článku 28 základního nařízení za účelem posouzení ostatních bank ve vlastnictví státu, a to vzhledem k uvedeným podobnostem v úvěrových podmínkách a úvěrových sazbách a reprezentativnosti tří finančních institucí, které byly ověřovány.

                     (215)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že ostatní banky ve vlastnictví státu, které vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku poskytly úvěry, jsou rovněž veřejnoprávními subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení.

               3.5.1.3.   Závěr ohledně finančních institucí ve vlastnictví státu

                     (216)

                     S ohledem na výše uvedené úvahy dospěla Komise k závěru, že všechny čínské finanční instituce ve vlastnictví státu, které skupinám spolupracujících vyvážejících výrobců zařazeným do vzorku poskytly úvěry, jsou veřejnoprávními subjekty ve smyslu článku 3 a čl. 2 písm. b) základního nařízení.

                     (217)

                     I kdyby tyto finanční instituce ve vlastnictví státu nebyly považovány za veřejnoprávní subjekty, lze je považovat za pověřené a usměrněné čínskou vládou, aby vykonávaly funkce obvykle svěřené vládě ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení, a to ze stejných důvodů, jaké jsou uvedeny v 218. až 222. bodě odůvodnění. Jejich chování by se tudíž v každém případě přisuzovalo čínské vládě, jak je objasněno v oddíle 3.5.1.

               3.5.2.   Pověření a usměrnění soukromých finančních institucí a institucí, jejichž vlastnictví není známé

                     (218)

                     Podle veřejně dostupných údajů se mělo za to, že v soukromém vlastnictví jsou tyto finanční instituce: Mizuho Bank (a Mizuho Corporate Bank), Bank of Tokyo Mitsubishi UF a Minsheng Bank. U níže uvedených finančních institucí nemohla Komise vzhledem k nedostatečné spolupráci a neexistenci dostatečných veřejně dostupných informací zjistit, zda jsou ve vlastnictví státu nebo v soukromém vlastnictví: Zhejiang Jinhua Chengtai Rural Commerce Bank, Zhejiang Yongkang Rural Commerce Bank a Pufa Bankwere. Na základě konzervativního přístupu analyzovala Komise posledně uvedené instituce stejně jako finanční instituce v soukromém vlastnictví a níže se na ně odkazuje jako na „finanční instituce v soukromém vlastnictví“. Komise analyzovala, zda tyto finanční instituce v soukromém vlastnictví byly pověřeny nebo usměrněny čínskou vládou, aby odvětví elektrických jízdních kol poskytovaly subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení.

                     (219)

                     Podle zprávy odvolacího orgánu ve věci „Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla na dynamické paměti s přímým přístupem (DRAMS) z Koreje“ (22) k „pověření“ dochází v případech, kdy vláda dává odpovědnost soukromému subjektu, a „usměrněním“ se rozumí situace, kdy vláda uplatňuje nad soukromým subjektem svou moc. V obou případech vláda využívá soukromý subjekt jako zástupce pro realizaci finančního příspěvku a „ve většině případů by se dalo očekávat, že pověření nebo usměrnění soukromého subjektu bude zahrnovat nějakou formu hrozby nebo nucení“ (23). Ustanovení čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) základního nařízení zároveň členům neumožňuje ukládat vyrovnávací opatření na výrobky v případech, kdy „vláda pouze vykonává své regulační pravomoci“ (24) nebo kdy zásah vlády „může, ale nemusí mít konkrétní výsledek vzhledem k daným skutkovým okolnostem a výkonu svobodné volby ze strany aktérů na trhu“ (25). Pověření a usměrnění pak spíše znamená „aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení“ (26).

                     (220)

                     Normativní rámec týkající se odvětví elektrických jízdních kol uvedený v 195. až 202. bodě odůvodnění se vztahuje na všechny finanční instituce v ČLR, včetně finančních institucí v soukromém vlastnictví. Pro ilustraci lze uvést, že se bankovní zákon a různé pokyny CBRC vztahují na všechny banky financované z Číny i banky se zahraničními investicemi pod správou CBRC.

                     (221)

                     Šetření mimoto prokázalo, že většina smluv o úvěru pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku obsahovala podobné podmínky a že úvěrové sazby poskytnuté soukromými finančními institucemi byly ve většině případů podobné jako sazby poskytnuté finančními institucemi ve veřejném vlastnictví a částečně se s nimi překrývaly.

                     (222)

                     Vzhledem k tomu, že od soukromých finančních institucí nebyly získány žádné odlišné informace, dospěla Komise k závěru, že pokud jde o odvětví elektrických jízdních kol, všechny finanční instituce působící v Číně pod dohledem CRBC (včetně soukromých finančních institucí) byly pověřeny nebo usměrněny státem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení k provádění vládních politik a poskytování úvěrů se zvýhodněnými sazbami odvětví elektrických jízdních kol.

                     (223)

                     Po poskytnutí informací zpochybnilo několik zúčastněných stran názor, že čínské soukromé banky jsou „pověřeny“ nebo „usměrněny“ čínskou vládou.

                     (224)

                     Za prvé, jedna strana uvedla, že navzdory § 34 čínského bankovního zákona zmíněnému ve 198. bodě odůvodnění neukládá tento zákon bankám povinnost přizpůsobit se cílům průmyslové politiky čínské vlády. Bylo uvedeno, že § 34 představuje obecné tvrzení bez praktických důsledků a že státní průmyslové politiky hrají pouze orientační, a nikoli rozhodující roli. Tatáž strana odkázala také na § 41 čínského bankovního zákona, aby doložila své tvrzení, že čínská vláda nemůže soukromé banky nutit ke konkrétnímu způsobu jednání. Rovněž bylo zamítnuto tvrzení, že „úvěrové sazby poskytnuté soukromými finančními institucemi byly ve většině případů podobné jako sazby poskytnuté finančními institucemi ve veřejném vlastnictví a částečně se s nimi překrývaly“, jak je uvedeno ve 221. bodě odůvodnění, jako platný ukazatel pověření nebo usměrnění. Stručně řečeno, tato strana tvrdila, že dostupné důkazy k prokázání pověření nebo usměrnění nepostačují.

                     (225)

                     Tato strana za druhé uvedla, že pravomoc CBRC schvalovat jmenování vedoucích pracovníků a správní opatření, jak je uvedeno v 200. bodě odůvodnění, nemá za následek výslovné nebo souhlasné zmocnění nebo příkaz.

                     (226)

                     Tatáž strana za třetí uvedla, že pouhá skutečnost, že soukromé strany nejednají způsobem, který je z obchodního hlediska přiměřený, nepostačuje k zjištění pověření nebo usměrnění.

                     (227)

                     Za čtvrté, několik zúčastněných stran tvrdilo, že Komise neprovedla u jednotlivých finančních institucí individuální posouzení a že bez ověření u dotčených finančních institucí nelze pověření nebo usměrnění prokázat.

                     (228)

                     Jedna strana uvedla, že Komise pojmy „pověření“ a „usměrnění“ zaměnila.

                     (229)

                     Co se týká prvního, druhého a třetího tvrzení, Komise by ráda připomenula nespolupráci ze strany finančních institucí a čínské vlády, nebyly tudíž předloženy důkazy nebo odlišné informace, jež by byly v rozporu se závěry uvedenými v 175. až 222. bodě odůvodnění. Čínský bankovní zákon je ve skutečnosti nutno posoudit s ohledem na celkové dostupné důkazy, které naznačují, že tyto výroky jsou více než pouhé pobízení. Co se týká čtvrtého tvrzení, kvůli nespolupráci nebylo možné žádnou z finančních institucí posoudit individuálně. Veřejně dostupné informace od čínských bank mimoto protiřečí tvrzení, že neexistují žádné důkazy o pověření nebo usměrnění a že čínská vláda nemůže soukromé banky nutit k určitému způsobu jednání. Tyto soukromé banky jsou ve skutečnosti čínskou vládou usměrňovány k dosažení cílů veřejné politiky týkajících se podpory určitých podporovaných výrobních odvětví poskytováním preferenčních úvěrů. Jelikož nebyly k dispozici informace prokazující opak, jak je uvedeno v 221. bodě odůvodnění, Komise konstatovala, že soukromé banky uplatňovaly podobné podmínky a úrokové sazby jako veřejné banky. To naznačuje, že soukromé banky sledovaly úvěrovou politiku vlády zakotvenou v bankovním zákoně a různé pokyny CBRC. Tvrzení, že Komise zaměnila pojmy „pověření“ a „usměrnění“, nebylo podrobněji doloženo ani objasněno. Komise však uvedla, že se kritéria „pověření“ a „usměrnění“ vzájemně nevylučují, jelikož v obou případech využívá vláda soukromý subjekt jako zástupce pro realizaci finančního příspěvku. Tato tvrzení musela být proto zamítnuta.

               3.5.3.   Specifičnost

                     (230)

                     Jak je prokázáno v 195. až 202. bodě odůvodnění, řada regulačních dokumentů, které jsou konkrétně zaměřeny na společnosti v odvětví elektrických jízdních kol, usměrňuje finanční instituce, aby odvětví elektrických jízdních kol poskytovaly úvěry se zvýhodněnými sazbami. Na základě těchto dokumentů je prokázáno, že finanční instituce poskytují preferenční úvěry pouze omezenému počtu odvětví/společností, které jsou v souladu s příslušnými politikami čínské vlády.

                     (231)

                     Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě preferenčních úvěrů nejsou poskytovány obecně, nýbrž že jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Žádná ze zúčastněných stran mimoto nepředložila důkazy, které by naznačovaly, že poskytování preferenčních úvěrů vychází z objektivních kritérií nebo podmínek ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

                     (232)

                     Po poskytnutí informací několik zúčastněných stran tvrdilo, že poskytování preferenčních úvěrů není specifické pro odvětví elektrických jízdních kol a že by se nemělo pokládat za napadnutelné. Tyto strany tvrdily, že by Komise měla prokázat specifičnost na základě skutečných důkazů. Jedna z těchto stran dále uvedla, že 13. pětiletý plán ve skutečnosti zmiňuje širokou škálu jiných výrobních odvětví než odvětví elektrických jízdních kol a že nestanoví ani nenařizuje subvence, nýbrž pouze vybízí k rozvoji výrobních odvětví, která jsou v něm zmíněna. Tato strana také tvrdila, že nelze dospět k závěru, že banky jsou nuceny poskytovat úvěry se zvýhodněnými sazbami.

                     (233)

                     Komise by za prvé ráda připomenula, že (jak je uvedeno v 220. bodě odůvodnění) se normativní rámec týkající se odvětví elektrických jízdních kol vztahuje na všechny finančních instituce v ČLR a že mimo jiné stanoví, že komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu. Za druhé, jak je uvedeno v 96. až 139. bodě odůvodnění, zvláštní vládní politiky na podporu odvětví elektrických jízdních kol nejsou stanoveny pouze v ustanoveních 13. pětiletého plánu, nýbrž také v řadě dalších vládních plánů. Vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády a finančních institucí mohla Komise v souladu s článkem 28 základního nařízení vyvodit své závěry pouze na základě dostupných údajů. Žádná ze zúčastněných stran navíc nepředložila důkazy k doložení těchto tvrzení. Komise uvedla, že při posouzení 13. pětiletého plánu v náležitém kontextu jej nelze považovat za pouhé pobízení a že ani cíle veřejné podpory nejsou omezeny na většinu výrobních odvětví v Číně, nýbrž konkrétně na určitá výrobní odvětví. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

               3.5.4.   Výhoda a výpočet výše subvence

                     (234)

                     Při výpočtu výše napadnutelné subvence posoudila Komise výhodu, která byla příjemcům poskytnuta v období šetření. Podle čl. 6 písm. b) základního nařízení představuje výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou úroků, kterou hradí společnost za preferenční úvěr, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelný obchodní úvěr na trhu.

                     (235)

                     V tomto ohledu Komise zaznamenala na čínském trhu s elektrickými jízdními koly řadu zvláštností. Jak je vysvětleno v oddílech 3.5.1 až 3.5.3, úvěry poskytnuté čínskými finančními institucemi odrážejí významné vládní zásahy a nezohledňují úrokové sazby, které by se běžně vyskytovaly na fungujícím trhu.

                     (236)

                     Skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku se liší, pokud jde o jejich celkovou finanční situaci. Každá z nich využila v období šetření různé typy úvěrů, které se lišily, například pokud jde o splatnost, kolaterál, záruky a jiné související podmínky. Z těchto dvou důvodů měl každý vyvážející výrobce na základě vlastního souboru získaných úvěrů odlišnou průměrnou úrokovou sazbu.

                     (237)

                     K zohlednění těchto zvláštností posoudila Komise finanční situaci každé skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku samostatně. V tomto ohledu Komise postupovala v souladu s metodikou výpočtu pro preferenční úvěry stanovenou v antisubvenčním šetření plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR (27), která je vysvětlena v následujících bodech odůvodnění. Komise tudíž vypočítala výhodu plynoucí z preferenčních úvěrových operací pro každou skupinu vyvážejících výrobců zařazenou do vzorku na individuálním základě a přičetla tuto výhodu dotčenému výrobku.

               3.5.4.1.   Úvěrové ratingy

                     (238)

                     Komise již v antisubvenčním šetření týkajícím se plochých za tepla válcovaných výrobků z oceli pocházejících z ČLR (28) stanovila, že domácí úvěrové ratingy udělené čínským společnostem nejsou spolehlivé, a to na základě studie zveřejněné Mezinárodním měnovým fondem („MMF“) (29), která poukazovala na nesoulad mezi mezinárodními a čínskými úvěrovými ratingy, což potvrzují zjištění v rámci tohoto šetření týkající se vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Podle MMF totiž místní ratingové agentury hodnotí více než 90 % čínských dluhopisů ratingem AA až AAA. To není srovnatelné s jinými trhy, například s trhem v Unii nebo USA. Například na trhu v USA má takovýto špičkový rating méně než 2 % podniků. Čínské ratingové agentury tedy značně zkreslují své hodnocení směrem ke špičkovým hodnotám ratingové stupnice. Jejich ratingové stupnice jsou velmi široké a často sdružují dluhopisy s výrazně odlišnými úvěrovými riziky do jedné široké ratingové kategorie (30).

                     (239)

                     Zahraniční ratingové agentury, například Standard and Poor's a Moody's, při hodnocení čínských dluhopisů vydaných v zahraničí obvykle uplatňují navýšení základního úvěrového ratingu emitenta na základě odhadu strategického významu podniku pro čínskou vládu a síly jakékoli implicitní záruky (31). Jiná mezinárodní ratingová agentura, Fitch, například jasně uvádí, že v příslušných případech jsou tyto záruky hlavním faktorem jejích úvěrových ratingů čínských společností (32).

                     (240)

                     Během šetření našla Komise další informace, které uvedenou analýzu doplňují. Komise za prvé zjistila, že stát může ovlivňovat trh úvěrových ratingů, jelikož ratingové agentury jsou přinejmenším částečně ve vlastnictví státu. Podle dvou studií, jež byly zveřejněny v roce 2016, působilo na čínském trhu přibližně dvanáct ratingových agentur, z nichž většinu vlastní stát. Celkově bylo 60 % všech hodnocených korporátních dluhopisů v Číně hodnoceno státem vlastněnou ratingovou agenturou (33).

                     (241)

                     Čínská vláda potvrdila, že v období šetření působilo na čínském trhu s dluhopisy dvanáct ratingových agentur, z toho deset domácích ratingových agentur. Existovaly rovněž dvě ratingové agentury, které byly společným podnikem čínských a zahraničních partnerů.

                     (242)

                     Za druhé, na čínský ratingový trh nelze volně vstoupit. Jedná se v zásadě o uzavřený trh, jelikož ratingové agentury musí být před zahájením svého působení schváleny Čínskou regulační komisí pro cenné papíry (China Securities Regulatory Commission, dále jen„CSRC“) nebo bankou PBOC (34). Během období šetření nesměly zahraniční ratingové agentury jako takové na čínském vnitrostátním trhu působit, neboť ratingový trh byl v katalogu odvětví pro účely orientace zahraničních investic, který vydala čínská vláda, zařazen do „omezené“ kategorie a zahraničním ratingovým agenturám bylo zakázáno vydávat ratingy tuzemských dluhopisů. Banka PBOC v polovině roku 2017 oznámila, že zahraniční ratingové agentury budou moci za určitých podmínek provádět úvěrová hodnocení části domácího trhu s dluhopisy, to však v období šetření ještě neplatilo (35). V mezidobí však zahraniční agentury založily s některými místními ratingovými agenturami společné podniky, které udělují úvěrové ratingy pro domácí emise dluhopisů. Tyto ratingy se však řídí čínskými ratingovými stupnicemi, a nejsou tudíž srovnatelné s mezinárodními ratingy, jak je vysvětleno výše.

                     (243)

                     V rámci šetření bylo dále zjištěno, že vyvážející výrobci zařazení do vzorku získali úvěrové ratingy (pokud vůbec) pouze od bank, které jim poskytly úvěry, a nikoli od ratingové agentury.

                     (244)

                     Vzhledem k situaci popsané v 238. až 243. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že čínské úvěrové ratingy neposkytují spolehlivý odhad úvěrového rizika podkladového aktiva.

               Skupina Giant

                     (245)

                     Pro účely tohoto šetření sestávala skupina Giant v Číně z jednoho vyvážejícího výrobce a tří společností poskytujících vstupy. Jedna společnost ve spojení nacházející se v Číně sice elektrická jízdní kola vyráběla, nevyvážela však dotčený výrobek na trh Unie. Ostatní společnosti ve skupině nebyly při tomto šetření vzaty v úvahu, jelikož se na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol nepodílely. Sídlo skupiny se nachází na Tchaj-wanu a v Číně neexistuje žádná holdingová společnost, která by ovládala všechny společnosti, jež působí v ČLR.

                     (246)

                     Skupina Giant udává podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci. Vyvážející výrobce ve skupině Giant byl v období šetření ziskový, v roce 2014 však zaznamenal ztráty. Ostatní dvě společnosti ve skupině, které byly předmětem šetření, v období šetření také vykázaly ztráty. Další finanční ukazatele, jako je poměr dluhu k aktivům nebo ukazatel úrokového krytí, nenaznačovaly žádné závažné strukturální problémy, pokud jde o schopnost těchto společností splácet dluh. Skupina Giant měla úvěry v RMB, USD, EUR a JPY, které poskytly čínské finanční instituce. Potřebné finanční prostředky si od tří bank zajistila rovněž prostřednictvím bankovních akceptů.

                     (247)

                     Úvěrové ratingy vyvážejícího výrobce ve skupině Giant, které byly předloženy Komisi, nepocházely od uznávaných ratingových agentur, nýbrž byly získány pouze u čínských finančních institucí ve vlastnictví státu. Tyto ratingy byly v období šetření v rozmezí od AA+ do BBB+. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v 238. až 243. bodě odůvodnění a k neexistenci ratingů od ratingových agentur dospěla Komise k závěru, že tyto ratingy nejsou spolehlivé.

                     (248)

                     Jak je uvedeno v oddíle 3.5.1, čínské úvěrové finanční instituce neposkytly žádné posouzení úvěruschopnosti. Komise proto za účelem stanovení výše výhody musela posoudit, zda byly úrokové sazby za úvěry poskytnuté skupině Giant na tržní úrovni.

                     (249)

                     Vzhledem k neexistenci spolehlivých a soudržných úvěrových ratingů pro skupinu Giant a konkrétní situaci s ohledem na ziskovost, jak bylo uvedeno v 246. bodě odůvodnění, se Komise domnívala, že celková finanční situace skupiny odpovídá ratingu BB, což je nejvyšší rating, který se již nepokládá za „investiční stupeň“. „Investiční stupeň“ znamená, že dluhopisy vydané danou společností jsou posuzovány ratingovou agenturou jako pravděpodobně postačující k pokrytí platebních závazků, do kterých smějí banky investovat. K určení vhodné referenční hodnoty byly proto použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.

                     (250)

                     Prémie očekávaná u dluhopisů vydávaných podniky s tímto ratingem (BB) byla poté použita na standardní úvěrovou sazbu PBOC za účelem stanovení tržní sazby.

                     (251)

                     Uvedená přirážka byla určena na základě výpočtu relativního rozpětí mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Takto vypočítané relativní rozpětí pak bylo připočteno k referenčním úrokovým sazbám, které zveřejnila PBOC v den, kdy byl úvěr poskytnut (36), a se stejnou délkou trvání jako u dotčeného úvěru. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý uvedené společnosti.

                     (252)

                     Co se týče úvěrů v cizí měně v ČLR, situace ohledně narušení trhu a neexistence efektivního úvěrového ratingu je stejná, jelikož tyto úvěry jsou poskytovány týmiž čínskými finančními institucemi. Jak bylo uvedeno výše, z tohoto důvodu byly k určení vhodné referenční hodnoty použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané v období šetření.

                     (253)

                     Po poskytnutí informací zpochybnila skupina Giant použití ratingu BB jako referenční hodnoty pro celkovou finanční situaci skupiny. Skupina Giant tvrdila, že před poskytnutím informací nezmínila Komise požadavek, že přijatelnými důkazy jsou pouze úvěrové ratingy vydané nezávislými, specializovanými ratingovými agenturami, jako jsou Standard & Poor's, Moody's nebo Fitch, a že nepožadovala předložení takovýchto důkazů. Skupina Giant také tvrdila, že by zvolená referenční hodnota měla odrážet převládající podmínky na trhu v Číně, a uvedla, že by vhodnější referenční hodnota měla být založena na Tchaj-wanu nebo Hongkongu. Tvrdila také, že Komise dostatečně nevysvětlila, proč není skupina Giant navzdory kladným finančním ukazatelům způsobilá pro úvěrový rating investičního stupně, a uvedla, že jako globální skupina s mateřskou společností kotovanou na tchajwanské burze cenných papírů jsou informace o úvěruschopnosti skupiny veřejně dostupné.

                     (254)

                     Jak je objasněno v 238. až 244. bodě odůvodnění, šetřením bylo zjištěno, že čínské úvěrové ratingy neposkytují spolehlivý odhad úvěrového rizika podkladového aktiva. Společnost nemohla během šetření poskytnout soudržné a spolehlivé úvěrové ratingy. Připomíná se, že kvůli nespolupráci ze strany finančních institucí nemohla Komise ověřit spolehlivost postupů udělování úvěrových ratingů, které tyto instituce používají, včetně vůči dotyčnému vyvážejícímu výrobci. Komise proto usuzovala, že je vhodné použít jako referenční hodnotu rating BB, jak je objasněno v 245. až 252. bodě odůvodnění. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto. V této souvislosti se rovněž připomíná, že dotazník zaslaný vyvážejícím výrobcům skutečně obsahoval požadavek na předložení úvěrových ratingů a že společnosti byly požádány o poskytnutí úplných informací ve stanovené lhůtě, což bylo v dotazníku rovněž jednoznačně uvedeno. Kromě údajů, které již Komise analyzovala, však nebyly poskytnuty žádné jiné informace o úvěruschopnosti společnosti. Tvrzení, že Komise poskytnutí těchto informací nevyžadovala, bylo proto rovněž zamítnuto.

                     (255)

                     Co se týká tvrzení, že Komise měla zvolit referenční hodnotu založenou na Tchaj-wanu nebo Hongkongu, to vychází (jak se zdá) z předpokladu, že s ohledem na úrokové sazby byly jako měřítko zvoleny Spojené státy. To neodpovídá skutečnosti. Jak je podrobně objasněno v 251. bodě odůvodnění, relativní rozpětí (a nikoli úroková sazba jako taková) bylo vypočítáno mezi indexy korporátních dluhopisů USA s ratingem AA a korporátních dluhopisů USA s ratingem BB podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Jak je rovněž blíže objasněno v 293. bodě odůvodnění, toto relativní rozpětí je ve vztahu k jednotlivým zemím neutrální. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               Skupina Jinhua Vision

                     (256)

                     Pro účely tohoto šetření sestávala skupina Jinhua Vision ze dvou vyvážejících výrobců, přičemž jeden z nich v období šetření ukončil činnost, a jedné společnosti poskytující vyvážejícím výrobcům vstupy. Ostatní společnosti ve skupině nebyly při tomto šetření vzaty v potaz, jelikož se na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol nepodílely. Sídlo skupiny se nachází v Jinhua v Číně.

                     (257)

                     Dva vyvážející výrobci ve skupině Jinhua Vision vykazovali rozdílnou situaci, pokud jde o zisk. Společnost Jinhua Vision Co., Ltd. byla v období šetření celkově zisková, zatímco společnost Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. zaznamenala v roce 2017 ztráty a v roce 2018 svou činnost ukončila. Další finanční ukazatele, jako je poměr dluhu k aktivům, nenaznačovaly žádné závažné strukturální problémy, pokud jde o schopnost těchto společností splácet dluh. Oba vyvážející výrobci ve skupině Jinhua Vision měli úvěry v RMB, které poskytly čínské finanční instituce.

                     (258)

                     Komise zjistila, že společnosti Jinhua Vision Co., Ltd. udělily obě finanční instituce, které jí poskytly úvěry (z nichž jedna je ve vlastnictví státu), úvěrový rating A. Společnosti Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd. byl jednou z finančních institucí ve vlastnictví státu, která společnosti Jinua Vision Co., Ltd. poskytla úvěry, udělen úvěrový rating BBB+ a druhou finanční institucí úvěrový rating A. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v 238. až 243. bodě odůvodnění a konkrétní ziskovosti projednané v 257. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že tyto ratingy nejsou spolehlivé.

                     (259)

                     Komise proto usuzovala, že celková finanční situace skupiny odůvodňovala použití obecné referenční hodnoty udělující nejvyšší stupeň dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak je objasněno v 248. až 252. bodě odůvodnění. K určení vhodné referenční hodnoty byly proto použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.

                     (260)

                     Po poskytnutí informací skupina Jinhua Vision a rovněž CCCME, (tato na obecnější úrovni) zpochybnily použití ratingu BB jako referenční hodnoty pro finanční situaci společnosti. Tato skupina tvrdila, že není vhodné použít k určení náležité referenční hodnoty korporátní dluhopisy s ratingem BB, aniž by bylo patřičně přihlédnuto k finanční situaci společnosti.

                     (261)

                     Dotyčný vyvážející výrobce nepředložil další důkazy, které by podpořily jiný úvěrový rating. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto, a to z týchž důvodů, jaké jsou uvedeny v 254. a 255. bodě odůvodnění.

               Skupina Yadea

                     (262)

                     Pro účely tohoto šetření sestávala skupina Yadea v Číně ze dvou výrobců (tj. Yadea Group Co., Ltd. a Tianjin Yadea Co., Ltd.), jednoho vyvážejícího obchodníka (tj. Wuxi Yadea Export-Import Co., Ltd.) a dvou společností poskytujících vstupy jednomu z výrobců (tj. Jiangsu Yadea Technology Development Co., Ltd a Wuxi Xingwei Vehicle Fittings Co., Ltd.). Ostatní společnosti ve skupině nebyly v rámci tohoto šetření vzaty v potaz, jelikož se na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol nepodílely. Sídlo skupiny se nachází ve Wuxi v Číně.

                     (263)

                     Dva výrobci ve skupině Yadea vykazovali podle svých vlastních finančních účtů obecně ziskovou finanční situaci. Co se však týká provozního zisku, v roce 2017 vykázala Yadea Group Co., Ltd. negativní ziskovost. Její celkový zisk v roce 2017 plynul pouze z příjmů z dlouhodobých kapitálových investic.

                     (264)

                     Třebaže byla skupina Yadea požádána, aby poskytla informace o svém úvěrovém ratingu, neučinila tak.

                     (265)

                     Zatímco žádná ze společností ve skupině Yadea vyrábějících dotčený výrobek neměla v období šetření úvěry, skupina zajistila potřebné finanční prostředky od čtyř soukromých bank a bank ve vlastnictví státu prostřednictvím bankovních akceptů.

                     (266)

                     Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v 238. až 243. bodě odůvodnění a konkrétní ziskovosti projednané v 263. bodě odůvodnění měla Komise za to, že celková finanční situace skupiny odůvodňovala použití obecné referenční hodnoty udělující nejvyšší stupeň dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak je objasněno v 248. až 252. bodě odůvodnění. K určení vhodné referenční hodnoty byly proto použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.

               Skupina Rununion

                     (267)

                     Pro účely tohoto šetření sestávala skupina Rununion z jednoho vyvážejícího výrobce, tj. Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd., a jedné společnosti pronajímající vyvážejícímu výrobci pozemky, tj. Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory. Ostatní společnosti ve skupině nebyly v rámci tohoto šetření vzaty v potaz, jelikož se na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol nepodílely. Všechny společnosti ve skupině se nacházejí v Číně.

                     (268)

                     Ačkoliv se zdálo, že finanční situace vyvážejícího výrobce je dobrá, jelikož v letech 2016 a 2017 byl ziskový, situace společnosti ve spojení byla jiná, tj. společnost byla v roce 2016 ztrátová. Kumulované ztráty zmíněné společnosti byly více než dvacetkrát vyšší než její splacený kapitál.

                     (269)

                     Během období šetření zajistil vyvážející výrobce potřebné finanční prostředky od dvou bank ve vlastnictví státu prostřednictvím bankovních akceptů. Tyto bankovní akcepty představovaly více než 25 % jeho bilanční sumy. Společnost ve spojení Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory pronajímající pozemky zajistila potřebné prostředky prostřednictvím společnosti ve spojení.

                     (270)

                     Také další finanční ukazatele, jako je poměr dluhu k aktivům nebo ukazatel úrokového krytí, nenaznačovaly žádné závažné strukturální problémy, pokud jde o schopnost těchto společností splácet dluh.

                     (271)

                     Komise zjistila, že společnosti Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd udělila jedna čínská finanční instituce ve vlastnictví státu úvěrový rating BBB+, zatímco společnost Suzhou Kaihua Electric Appliance Plastic Factory žádný úvěrový rating neposkytla. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v 238. až 243. bodě odůvodnění a konkrétní ziskovosti projednané v 268. až 270. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že tento rating není spolehlivý.

                     (272)

                     Komise se tudíž domnívala, že celková finanční situace skupiny odůvodňovala použití obecné referenční hodnoty udělující nejvyšší stupeň dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak je objasněno v 236. až 240. bodě odůvodnění. K určení vhodné referenční hodnoty byly proto použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.

                     (273)

                     Po poskytnutí informací zpochybnila skupina Rununion použití ratingu BB jako referenční hodnoty pro finanční situaci společnosti. Tato skupina tvrdila, že není vhodné použít k určení náležité referenční hodnoty korporátní dluhopisy s ratingem BB, aniž by bylo patřičně přihlédnuto k finanční situaci společnosti.

                     (274)

                     Dotyčný vyvážející výrobce nepředložil další důkazy, které by podpořily jiný úvěrový rating. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto, a to z týchž důvodů, jaké jsou uvedeny v 254. a 255. bodě odůvodnění.

               Skupina Bodo

                     (275)

                     Pro účely tohoto šetření sestávala skupina Bodo z jednoho vyvážejícího výrobce, tj. Bodo Vehicle Group Co., Ltd. (dále jen „Bodo“), a jedné společnosti (Tianjin Xinbao Vehicle Industry Co., Ltd nebo „Xinbao“), která u řady úvěrů vystupovala jako ručitel. Ostatní společnosti ve skupině nebyly v rámci tohoto šetření vzaty v potaz, jelikož se na výrobě a prodeji elektrických jízdních kol nepodílely. Všechny společnosti ve skupině se nacházejí v Číně.

                     (276)

                     Ačkoliv se zdálo, že obě společnosti byly v posuzovaném období z finančního hlediska životaschopné, v roce 2017 byla společnost Xinbao ztrátová.

                     (277)

                     V období šetření zajistil vyvážející výrobce potřebné finanční prostředky u soukromé čínské finanční instituce prostřednictvím finančního leasingu a od dvou bank ve vlastnictví státu prostřednictvím úvěrů a bankovních akceptů.

                     (278)

                     Za úvěry, jež skupina Bodo sjednala u čínské banky ve vlastnictví státu, poskytla záruku společnost, která měla nižší úvěrový rating než samotná společnost Bodo, a použitý kolaterál patřil jiné společnosti ve spojení, což zpochybňuje spolehlivost této záruky.

                     (279)

                     Společnosti Bodo udělila jedna čínská finanční instituce ve vlastnictví státu úvěrový rating AA, zatímco úvěrový rating společnosti Xinbao se v období šetření zhoršil z A na BBB+. Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v 238. až 243. bodě odůvodnění a konkrétní ziskovosti projednané v 276. až 278. bodě odůvodnění dospěla Komise k závěru, že tento rating není spolehlivý.

                     (280)

                     Vzhledem k celkovému zkreslení čínských úvěrových ratingů popsanému v 238. až 243. bodě odůvodnění a konkrétní ziskovosti projednané v 276. až 278. bodě odůvodnění měla Komise za to, že celková finanční situace skupiny odůvodňovala použití obecné referenční hodnoty udělující nejvyšší stupeň dluhopisů „neinvestičního stupně“, jak je objasněno v 217. až 221. bodě odůvodnění. K určení vhodné referenční hodnoty byly proto použity korporátní dluhopisy s ratingem BB v příslušné měně vydané během období šetření.

                     (281)

                     Po poskytnutí informací zpochybnila skupina Bodo použití ratingu BB jako referenční hodnoty pro finanční situaci společnosti. Tato skupina tvrdila, že není vhodné použít k určení náležité referenční hodnoty korporátní dluhopisy s ratingem BB, aniž by bylo patřičně přihlédnuto k finanční situaci společnosti.

                     (282)

                     Dotyčný vyvážející výrobce nepředložil další důkazy, které by podpořily jiný úvěrový rating. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto, a to z týchž důvodů, jaké jsou uvedeny v 254. a 255. bodě odůvodnění.

               3.5.4.2.   Úvěry

                     (283)

                     Jak je uvedeno v 234. bodě odůvodnění, podle čl. 6 písm. b) základního nařízení představuje výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou úroku, kterou společnost hradí za preferenční úvěr, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelný obchodní úvěr na trhu.

                     (284)

                     U úvěrů a finančního leasingu v RMB byla externí referenční hodnota pro srovnatelný obchodní úvěr určena s použitím platných úrokových sazeb stanovených Čínskou lidovou bankou, které byly upraveny o odpovídající přirážku (k zohlednění ratingu BB). Přirážka byla stanovena pomocí průměrného relativního rozpětí mezi dluhopisy vydanými společnostmi v USA s ratingem „A“ a „BB“ podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Pro jednotlivé doby splatnosti (tři měsíce, šest měsíců, jeden rok atd.) bylo použito zvláštní rozpětí, které bylo připočteno k referenčním úrokovým sazbám. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý dotčenému vyvážejícímu výrobci.

                     (285)

                     Po poskytnutí informací dvě zúčastněné strany uvedly, že čínská finanční instituce poskytující finanční leasing společnosti zařazené do vzorku je v soukromém vlastnictví a že ji nelze pokládat za vládní orgán ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení. Rovněž bylo uvedeno, že finanční leasing nepředstavuje úvěr, jelikož nezahrnuje vypůjčení a splacení s úroky, nýbrž se jedná pouze o pronájem. Dále bylo uvedeno, že poskytnuté informace o stejných měsíčních splátkách a výpočtu výhody nebyly dostatečné.

                     (286)

                     V tomto ohledu se odkazuje na 218. až 229. bod odůvodnění, v nichž je obsažen závěr, že všechny finanční instituce působící v Číně pod dohledem CRBC (včetně soukromých finančních institucí) byly pověřeny nebo usměrněny státem ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iv) první odrážky základního nařízení k provádění vládních politik a poskytování úvěrů se zvýhodněnými sazbami odvětví elektrických jízdních kol.

                     (287)

                     Co se týká způsobilosti tohoto typu finančních transakcí, je třeba uvést, že dotyčná společnost zařazená do vzorku sama účtovala část nákladů spojených s touto transakcí jako úrokové výdaje a že takovouto finanční transakci uznává jako úvěr rovněž úvěrové referenční centrum PBOC (dále jen „CRCP“).

                     (288)

                     Pokud jde o poskytnutí údajů, Komise se domnívala, že poskytla podrobná vysvětlení týkající se metodiky použité k výpočtu stejných měsíčních splátek a rovněž veškeré vzorce použité při výpočtu obdržené výhody.

                     (289)

                     U úvěrů v USD byla externí referenční hodnota pro srovnatelný obchodní úvěr stanovena pomocí platných tříměsíčních nebo šestiměsíčních úrokových sazeb USD LIBOR, které byly upraveny o odpovídající přirážku (k zohlednění ratingu BB). Přirážka byla stanovena pomocí průměrného relativního rozpětí mezi dluhopisy vydanými společnostmi v USA s ratingem „A“ a „BB“ podle údajů agentury Bloomberg pro průmyslové segmenty. Pro jednotlivé doby splatnosti (tři měsíce, šest měsíců, jeden rok atd.) bylo použito zvláštní rozpětí, které bylo připočteno k referenčním úrokovým sazbám. To bylo provedeno jednotlivě pro každý úvěr poskytnutý dotčenému vyvážejícímu výrobci.

                     (290)

                     U úvěrů v EUR byla externí referenční hodnota pro srovnatelný obchodní úvěr stanovena pomocí průměrné sazby indexu ICE BofAML Euro High Yield v období šetření. Index sestává z cenných papírů nižšího než investičního stupně (podle průměru agentur Moody's, S&P a Fitch).

                     (291)

                     V případě úvěrů v JPY nebyly nalezeny žádné údaje pro dluhopisy vydané společnostmi s ratingem „BB“ na japonském trhu pro průmyslové segmenty. Jelikož Japonsko má podobnou úroveň hospodářského rozvoje jako USA, měla Komise za to, že nejvhodnějším zástupným indikátorem pro úvěry v JPY jsou průměrné sazby USD LIBOR.

                     (292)

                     Po poskytnutí informací CCCME i tři z pěti společností zařazených do vzorku zpochybnily metodiku Komise využívající relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a BB při výpočtu výhody plynoucí z preferenčních úvěrů. Všechny uvedené subjekty tvrdily, že Komise měla použít absolutní, a nikoli relativní rozpětí mezi korporátními dluhopisy USA s ratingem AA a korporátními dluhopisy USA s ratingem BB. Byly uvedeny tyto hlavní důvody:

                                 —

                                 Úroveň relativního rozpětí kolísá spolu s úrovní základní úrokové sazby v USA: čím nižší je úroveň úroků, tím vyšší bude výsledná přirážka.

                                 —

                                 Úroveň výsledné referenční sazby kolísá podle úrovně referenční sazby PBOC, na kterou se uplatňuje. Čím vyšší je referenční sazba PBOC, tím vyšší bude výsledná referenční hodnota.

                     (293)

                     Tyto předložené argumenty byly uvedeny již v řízení týkajícím se plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa (PVT) (37) a rovněž v řízení týkajícím se pneumatik (38). Jak je patrné z 175. až 187. bodu odůvodnění nařízení týkajícího se PVT, Komise tyto argumenty zamítla z následujících důvodů:

                                 —

                                 Za prvé, jakkoli Komise uznávala, že komerční banky obvykle používají přirážku vyjádřenou v absolutních číslech, domnívala se, že tato praxe vychází především z praktických úvah, jelikož úroková sazba je v konečném důsledku absolutní číslo. Absolutní číslo je nicméně odrazem posouzení rizik, které je založeno na relativním hodnocení. Riziko selhání u společnosti s ratingem BB je o X % vyšší než u vlády nebo bezrizikové společnosti. To je relativní hodnocení.

                                 —

                                 Za druhé, úrokové sazby neodrážejí pouze rizikové profily jednotlivých společností, ale také rizika specifická pro danou zemi a měnu. Relativní rozpětí tudíž zachycuje změny základních tržních podmínek, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou. Riziko specifické pro zemi a měnu se často, tak jako je tomu i v tomto případě, v průběhu času mění a změny se pro různé země liší. V důsledku toho se bezrizikové sazby v průběhu času významně mění a někdy jsou nižší v USA, jindy zase v Číně. Tyto rozdíly souvisejí s faktory, jako jsou zjištěný a očekávaný růst HDP, hospodářské klima a míry inflace. Jelikož se bezriziková sazba v průběhu času mění, může být stejné nominální absolutní rozpětí potvrzením velmi odlišného posouzení rizika. Například pokud banka odhaduje, že riziko selhání spojené s konkrétní společností je o 10 % vyšší než bezriziková sazba (relativní odhad), může být výsledné absolutní rozpětí mezi 0,1 % (u bezrizikové sazby ve výši 1 %) a 1 % (u bezrizikové sazby ve výši 10 %). Z pohledu investora je proto relativní rozpětí lepším měřítkem, jelikož odráží výši výnosového spreadu a způsob jeho ovlivnění mírou základní úrokové sazby.

                                 —

                                 Za třetí je relativní rozpětí také neutrální z hlediska zemí. Pokud je například bezriziková sazba v USA nižší než bezriziková sazba v Číně, absolutní přirážky budou při použití této metodiky vyšší. Naopak pokud je bezriziková sazba v Číně nižší než v USA, absolutní přirážky budou při použití této metody nižší.

                                 —

                                 Kromě toho použití relativního rozpětí zachycuje změny základních tržních podmínek jednotlivých zemí, které se při použití logiky absolutního rozpětí nepromítnou, jak je vysvětleno v 292. bodě odůvodnění výše.

                     (294)

                     Z uvedených důvodů, které jsou stejně platné i pro toto šetření, proto Komise trvala na svém stanovisku, že metodika s relativním rozpětím lépe odráží rizikovou přirážku, kterou by finanční instituce použila na čínské vyvážející výrobce na nenarušeném trhu, zejména vzhledem k tomu, že se základní úroková sazba v ČLR a základní úroková sazba v USA v průběhu času vyvíjely rozdílně.

                     (295)

                     Skupina Giant mimoto uvedla, že by se pro úvěry v JPY neměly jako zástupný indikátor používat průměrné sazby USD LIBOR a že by se měla použít úroková sazba, která skutečně existovala u úvěrů v JPY.

                     (296)

                     Komise již v 291. bodě odůvodnění objasnila, proč se domnívala, že u úvěrů v JPY jsou nejvhodnějším zástupným indikátorem průměrné sazby USD LIBOR. Nebyly předloženy žádné důkazy pro podobné transakce na japonském trhu. Toto tvrzení je proto zamítnuto.

               3.5.4.3.   Úvěrové linky

                     (297)

                     Šetření prokázalo, že čínské finanční instituce v souvislosti s poskytováním jednotlivých úvěrů každému z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku poskytovaly také úvěrové linky. Ty spočívaly v rámcových dohodách, podle nichž banka umožnila vyvážejícímu výrobci zařazenému do vzorku čerpat určitou maximální částku finančních prostředků v podobě různých dluhových nástrojů (úvěrů, dokumentárních směnek, obchodního financování atd.). Za běžných tržních podmínek by takové úvěrové linky podléhaly tzv. poplatku „za sjednání“ nebo „za poskytnutí úvěru“, který by kryl náklady a rizika banky spojená s otevřením úvěrové linky, jakož i poplatkům za obnovení účtovaným každoročně za obnovení platnosti úvěrových linek. Komise však zjistila, že někteří z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku využívali úvěrové linky poskytované bezplatně.

                     (298)

                     V souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení představuje výhodu, kterou příjemci takto získali, rozdíl mezi částkou, kterou dotyčný vyvážející výrobce uhradil za poskytnutí úvěrových linek čínskými finančními institucemi, a částkou, kterou by zaplatil za srovnatelnou obchodní úvěrovou linku, kterou lze získat na trhu, jako referenční hodnotou.

                     (299)

                     Vhodná referenční hodnota pro poplatek za sjednání byla stanovena ve výši 1,5 %, a to s odkazem na veřejné přístupné údaje (39) týkající se otevření podobných úvěrových linek. U úvěrových linek, které existovaly před začátkem období šetření a které byly během období šetření obnoveny, byl jako referenční hodnota podle téhož zdroje použit poplatek za obnovení ve výši 1,25 %. Poplatek za sjednání/obnovení se obvykle hradí jednou ročně. V důsledku toho nebyl poplatek za sjednání/obnovení rozdělen podle doby trvání úvěrové linky.

                     (300)

                     Výše poplatků použitá jako referenční hodnota se uplatnila úměrně na výši každé příslušné úvěrové linky, aby se tak zjistila výše subvence (snížená o veškeré skutečně uhrazené poplatky).

                     (301)

                     Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce zpochybnil hodnocení Komise, že mu smlouvy o úvěrových linkách poskytují výhody. Byly uvedeny tyto hlavní důvody:

                                 —

                                 Za prvé, smlouvy o úvěrových linkách jsou pouze rámcové dohody týkající se budoucích jednotlivých úvěrů, a jako takové neposkytují společnosti žádné výhody. Bylo uvedeno, že výhody byly vypočítány z nepřislíbených/nevyužitých úvěrových linek.

                                 —

                                 Za druhé, při uzavírání smluv o úvěrových linkách vznikají bance jen velmi malé náklady.

                                 —

                                 Za třetí, smlouva o úvěrové lince bez správních poplatků není specifická pro odvětví elektrických jízdních kol.

                                 —

                                 Za čtvrté, Komise nepoužila při výpočtu výhod plynoucích ze smluv o úvěrových linkách vhodnou referenční hodnotu. Tato strana tvrdila, že Komise neprokázala, že referenční poplatek za sjednání odpovídá stejnému typu smluv o úvěrových linkách, jaké se vztahují na tuto stranu.

                     (302)

                     Komise s předloženými tvrzeními nesouhlasí z níže uvedených důvodů:

                                 —

                                 Pokud jde o první tvrzení, Komise vypočítala výhodu pouze pro úvěrové linky, které byly skutečně využívány, a nikoli pro nepřislíbené/nevyužité úvěrové linky, jak se tvrdilo.

                                 —

                                 Co se týká druhého tvrzení, při posuzování vhodné referenční hodnoty nejsou rozhodujícím faktorem náklady vzniklé bance, nýbrž převládající podmínky na trhu při získávání obdobných úvěrových linek. Kvůli nespolupráci ze strany finančních institucí nebylo možno zjistit skutečné náklady ani srovnatelné poplatky v Číně. Komise proto musela v souladu s článkem 28 základního nařízení použít dostupné údaje, jak je objasněno v 141. až 155. bodě odůvodnění.

                                 —

                                 Pokud jde o třetí tvrzení, kvůli nespolupráci ze strany finančních institucí nemohla Komise zjistit, nakolik měla z úvěrových linek poskytovaných bezplatně nebo za cenu nižší než přiměřenou prospěch ostatní výrobní odvětví. Připomíná se však, že jak je uvedeno v 217. bodě odůvodnění, normativní rámec, který se vztahuje na všechny finanční instituce působící v ČLR, mimo jiné stanoví, že komerční banky musí vykonávat svou činnost v oblasti poskytování úvěrů v souladu s potřebami národního hospodářského a sociálního rozvoje a v souladu s průmyslovými politikami státu. Rovněž se připomíná, že jak je uvedeno v 98. až 140. bodě odůvodnění, zvláštní vládní politiky na podporu odvětví elektrických jízdních kol jsou stanoveny nejen v ustanoveních 13. pětiletého lánu, nýbrž také v řadě jiných vládních plánů. Na základě dostupných informací dospěla Komise k závěru, že tato podpora je zúžena na vybranou skupinu určitých podporovaných výrobních odvětví, na rozdíl od podpory obecně dostupné většině hospodářských odvětví v Číně. Tato tvrzení proto byla zamítnuta.

                                 —

                                 Co se týče čtvrtého tvrzení, Komise připomíná, že kvůli nespolupráci ze strany finančních institucí nebylo možno ověřit specifičnost smluv o úvěrových linkách na čínském trhu. Jak je rovněž objasněno v 141. až 155. bodě odůvodnění, Komise musela v souladu s článkem 28 základního nařízení použít dostupné údaje, včetně nejvhodnější referenční hodnoty pro poplatky za úvěrové linky. Specifičnost, na kterou tato strana poukázala, pokud jde o její úvěrové linky, byla předložena až po poskytnutí informací, a tudíž po uplynutí lhůt stanovených v dotazníku pro poskytnutí těchto informací. Vzhledem k velmi pozdní fázi řízení nebylo možné tyto informace ověřit. Toto ověření by mimoto vyžadovalo spolupráci ze strany dotyčných finančních subjektů, která nebyla rovněž poskytnuta.

                     (303)

                     Z výše objasněných důvodů byla všechna tvrzení v tomto ohledu zamítnuta.

               3.5.4.4.   Bankovní akcepty

               Obecné informace

                     (304)

                     Bankovní akcepty jsou finanční produkty, které mají rozvíjet aktivnější domácí peněžní trh rozšířením úvěrových facilit. Tento produkt je založen na údajné spolehlivosti čínského bankovního sektoru, kdy banky, které jsou účastníky smluv o bankovním akceptu, přijímají nepodmíněný závazek, že k danému dni vyplatí určitou částku. Bankovní akcepty tudíž představují formu úvěru, kdy banky přebírají od kupujících pohledávky dodavatelů a v dohodnutý den převádějí stanovenou částku dodavatelům. Týž den převede kupující stejnou částku bance. Datum splatnosti příslušné částky bance může odpovídat platební lhůtě sjednané s dodavatelem, nebo může následovat po tomto dni. Při šetření bylo zjištěno, že datum splatnosti příslušné částky bance bylo v mnoha případech pozdější než datum splatnosti dodavatelům. Bylo zjištěno, že v některých případech byla platba odložena o čtyři až šest měsíců po datu splatnosti faktury. Tento finanční produkt tedy kromě toho, že slouží jako bankovní záruka, poskytuje v některých případech kupujícímu rovněž delší dobu splatnosti, fakticky ve formě úvěru.

                     (305)

                     Při šetření bylo zjištěno, že obecně jsou bankovní akcepty vydávány v rámci smlouvy o bankovním akceptu, v níž je uvedena totožnost banky, dodavatelů a kupujícího, závazky banky a kupujícího a podrobné údaje o hodnotě u jednotlivých dodavatelů, platební lhůtě a poskytnuté záruce. Bankovní akcepty jsou vydávány obvykle na měsíčním základě.

                     (306)

                     Co se týče bank, směnečné závazky z bankovních akceptů jsou v jejich rozvaze vykázány jako pasiva. Ačkoliv byly některé bankovní akcepty kryty úvěrovou linkou, zdálo se, že podle čínských právních předpisů to nepředstavuje právní požadavek.

                     (307)

                     Dodavatel zboží jakožto držitel vydaného bankovního akceptu může nechat bankovní akcept eskontovat vydávající bankou přede dnem splatnosti původní faktury, nebo může počkat do dne splatnosti a nechat bankovní akcept vyplatit v plné výši, nebo jej může použít jako platební prostředek s ohledem na své závazky vůči jiným stranám.

                     (308)

                     V době platnosti dohody mezi kupujícím a prodávajícím mohou být bankovní akcepty uvedeny jako běžný platební prostředek v kupních smlouvách spolu s jinými prostředky, jako je například převod peněz nebo peněžní poukázka.

                     (309)

                     Jeden vyvážející výrobce zařazený do vzorku podal v průběhu šetření připomínky a uvedl, že bankovní akcepty nelze považovat za úvěry z toho důvodu, že úvěry vyžadují vypůjčení, splacení a uhrazení úroků, zatímco bankovní akcepty zahrnují příslib zaplacení. Dále uvedl, že bankovní akcepty představují způsob platby, který nezahrnuje přímý převod finančních prostředků. S ohledem na stejné téma jiný vyvážející výrobce zopakoval, že nedochází k převodu finančních prostředků, a tvrdil, že v jeho účetních záznamech nejsou bankovní akcepty vykázány jako závazky vůči bance, nýbrž jako závazky vůči dodavatelům, a to jako směnečné závazky. Zmíněný vyvážející výrobce rovněž uvedl, že v jeho konkrétním případě bylo nutno peněžní prostředky převedené dodavateli složit před datem splatnosti bankovního akceptu a že ke dni splatnosti bankovního akceptu vybrala banka peněžní prostředky z jeho účtu za účelem následné platby dodavatelům, jak bylo dohodnuto s příslušným dodavatelem. Rovněž uvedl, že nezískal žádnou výhodu, pokud byl bankovní akcept eskontován před datem splatnosti, a že mu není známo, zda byl bankovní akcept skutečně eskontován.

                     (310)

                     V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že CRCP uznává bankovní akcepty jako závazky vůči bankám na stejné úrovni jako úvěry, akreditivy nebo obchodní financování. Je nutné také uvést, že CRCP je podporováno finančními institucemi, které poskytují různé druhy úvěrů, a že tyto finanční instituce tudíž uznávají bankovní akcepty jako závazky vůči nim. Smlouvy o bankovních akceptech, které byly získány během šetření, mimoto stanoví, že pokud kupující nesplatí ke dni splatnosti bankovní akcepty v plné výši, bude banka považovat neuhrazenou částku za úvěr, jenž nebyl bance splacen.

                     (311)

                     Komise měla mimoto za to, že bankovní akcepty, které obdržel kupující, spočívají v převodu finančních prostředků, jelikož bankovní akcepty se používají jako platební prostředek na stejné úrovni jako peněžní poukázka; tj. jakmile je bankovní akcept vydán dodavateli, má se za to, že společnost uhradila příslušnou fakturu. To dokládá rovněž skutečnost, že při úhradě bankovního akceptu dodavateli sníží kupující obvykle na straně jedné své pohledávky vůči dodavateli a na straně druhé se o příslušnou částku zvýší jeho směnečné závazky vůči bance. V této souvislosti se rovněž usuzovalo, že skutečnost, že tyto závazky byly v účetních záznamech společnosti vykázány jako směnečné závazky vůči dodavatelům, a nikoli bankám, není podstatná. V auditovaných účetních závěrkách nebyly každopádně tyto závazky vykázány jako pohledávky dodavatelů, nýbrž jako směnečné závazky bez upřesnění totožnosti věřitele.

                     (312)

                     Co se týká peněžních toků, Komise se domnívala, že připomínky, které podal dotyčný vyvážející výrobce, jsou protichůdné, jelikož vyvážející výrobce na straně jedné tvrdil, že musel peněžní prostředky převést před datem splatnosti bankovního akceptu, aby bylo zajištěno provedení platby pro dodavatele z jeho účtu, zatímco na straně druhé mu není známo, zda byly směnky eskontovány, a tudíž datum, kdy byla platba skutečně provedena. Tato strana mimoto nepředložila žádné důkazy o skutečných předpokládaných převodech finančních prostředků bance. Na základě výše uvedených skutečností bylo třeba tato tvrzení zamítnout.

                     (313)

                     Jiný vyvážející výrobce zopakoval, že ze systému bankovních akceptů nezískal žádnou výhodu, jelikož v jeho případě se žádná platba neuskutečnila po dni splatnosti faktury nebo bankovního akceptu. K témuž tématu několik zúčastněných stran uvedlo, že by se bankovní akcepty neměly považovat za úvěry, a to z toho důvodu, že nestanoví delší platební lhůty pro příjemce, a tvrdilo, že způsob, jakým vnitrostátní právo charakterizuje určité nástroje, nemá vliv na jejich charakteristiku v právu WTO.

                     (314)

                     Ačkoliv šetření potvrdilo, že se v případě tohoto vyvážejícího výrobce všechny platby uskutečnily ve lhůtách splatnosti faktur nebo bankovních akceptů, připomíná se, že systém bankovních akceptů poskytl všem vyvážejícím výrobcům službu se zvýhodněnou sazbou, která poskytla napadnutelnou výhodu, jak je popsáno v 323. až 342. bodě odůvodnění, kdy se závazky vůči dodavatelům považovaly za uhrazené a přeměněné na závazky vůči bankám, které přislíbily zaplatit dodavatelům v době splatnosti bankovních akceptů. Co se týká platebních lhůt, důkazy, které má Komise k dispozici, prokazují, že u řady vyvážejících výrobců využívání bankovních akceptů skutečně prodloužilo platební lhůtu u souvisejících faktur a že za tyto faktické úvěry nebyly účtovány žádné úroky. Třebaže bankovní akcepty nemají údajně prodloužit platební lhůty, důkazy, které jsou k dispozici, prokazují opak. Komise se každopádně domnívala, že skutečnost, že u bankovních akceptů nejsou při prodloužení platební lhůty pro prodávajícího hrazeny úroky, je další známkou toho, že čínský bankovní sektor je narušený a určitým klíčovým výrobním odvětvím poskytuje preferenční úvěry. Z tohoto důvodu musela být tato tvrzení zamítnuta.

                     (315)

                     Jiná zúčastněná strana tvrdila, že by se základ pro výpočet výhody měl snížit o výši vkladů, které poskytla jako záruku za bankovní akcepty.

                     (316)

                     V této souvislosti je třeba za prvé uvést, že při poskytování úvěrových linek nebo úvěrů je běžnou praxí bank požadovat od svých klientů záruky. Odkazuje se rovněž na 323. bod odůvodnění, v němž je uvedeno, že vypůjčovatelé v Kanadě musí mít úvěrovou linku, aby získali bankovní akcepty. Na tomto základě zohledňují sazby účtované na kanadském trhu existenci takovýchto záruk. Je nutné rovněž uvést, že tyto záruky nepoužívají banky k uhrazení nesplacených pohledávek dodavatelům, nýbrž jako způsob zajištění toho, že vyvážející výrobce ponese finanční odpovědnost vůči bance. Šetřením bylo rovněž zjištěno, že čínské banky tyto záruky systematicky nevyžadují a že záruky mohou mít různé formy, včetně záloh nebo termínovaných vkladů nesoucích úroky. Komise také uvedla, že se poplatek za bankovní akcepty vypočítává na základě nominální hodnoty bankovních akceptů, a nikoli částky snížené o výši záruky. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (317)

                     Jiná zúčastněná strana uvedla, že by se s ohledem na poplatek za bankovní akcept neměla výhoda vypočítat jako záruka za finanční službu poskytovanou čínskými bankami, a to z toho důvodu, že banky nemusí směnky financovat v době jejich vydání ani v době jejich splatnosti, jelikož tyto platby financuje dotyčný vyvážející výrobce, není-li v platební neschopnosti. Banky proto údajně nepodstupují žádné finanční riziko, jelikož jednají pouze jako zprostředkovatel. Tatáž strana také tvrdila, že smluvní podmínky poskytují bankám náležité finanční záruky.

                     (318)

                     V tomto ohledu se odkazuje na 310. bod odůvodnění, který potvrzuje, finanční instituce uznávají bankovní akcepty jako úvěry, a na 304. bod odůvodnění, v němž se uvádí, že banky, které jsou účastníky smluv o bankovním akceptu, přijímají nepodmíněný závazek, že k danému dni vyplatí určitou částku. Jelikož bankovní akcepty lze eskontovat, měly by banky zajistit, aby byly mezi dnem vydání a dnem splatnosti bankovního akceptu k dispozici dostatečné finanční prostředky. V tomto ohledu je třeba také uvést, že standardní smlouvy o úvěrových linkách, které jsou platné v ČLR, předpokládají, že je lze použít pro různé druhy úvěrů včetně bankovních akceptů, potvrzují tudíž, že je nutné, aby měla banka k dispozici dostatečné finanční prostředky. Po analýze podmínek smluv uzavřených mezi finančními institucemi a vyvážejícími výrobci se usuzovalo, že vzhledem k zapojení, nepodmíněným závazkům a finančnímu riziku, které finanční instituce podstupují při uzavírání smluv o bankovních akceptech, nejsou přiměřené. V důsledku toho bylo výše uvedené tvrzení nutno zamítnout.

               Specifičnost

                     (319)

                     Co se týká specifičnosti, usuzovalo se, že jak je uvedeno v 106. bodě odůvodnění a jak se předpokládá v plánu pro lehký průmysl, podle něhož čínská vláda plánuje „zavést finanční politiku, která podporuje rozvoj středních a malých podniků, dále přezkoumat finanční kanály středních a malých podniků, zdokonalit systém úvěrových záruk pro střední a malé podniky“, jsou bankovní akcepty jinou formou preferenční podpory pro podporovaná výrobní odvětví, jako je odvětví elektrických jízdních kol. Tato forma podpory nezohledňuje finanční situaci vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, jelikož všechny banky účtují paušální poplatek, který je podle informací obsažených ve spisu nižší než dostupné mezinárodní referenční hodnoty, a je dokonce nižší než prémie účtovaná společnostem se špatným úvěrovým ratingem, jako jsou vyvážející výrobci zařazení do vzorku (viz 324. bod odůvodnění).

                     (320)

                     Po poskytnutí informací několik zúčastněných stran zopakovalo tvrzení předložené před poskytnutím informací, že systém bankovních akceptů je obecně dostupný nástroj financování a není omezen na odvětví elektrických jízdních kol. Několik zúčastněných stran rovněž uvedlo, že Komise měla určení specifičnosti doložit skutečnými důkazy.

                     (321)

                     V této souvislosti se odkazuje na 195. až 202. bod odůvodnění a rovněž konkrétněji na 319. bod odůvodnění, které poskytují skutečné důkazy týkající se aspektů specifičnosti této preferenční politiky, podle nichž není tento finanční nástroj obecně dostupný za těchto podmínek, a je tudíž specifický pro omezený počet výrobních odvětví, jako je odvětví elektrických jízdních kol. Tato tvrzení musela být proto zamítnuta.

               Výpočet výhody

                     (322)

                     Při výpočtu výše napadnutelné subvence posoudila Komise výhodu, která byla příjemcům poskytnuta v období šetření.

                     (323)

                     Podle dostupných informací v EU systém bankovních akceptů ve formě popsané v 304. až 308. bodě odůvodnění neexistuje. Na základě veřejně dostupných údajů je však tato forma úvěrů k dispozici v Kanadě, kde vypůjčovatelé z řad podniků používají bankovní akcepty k uspokojení potřeb krátkodobého financování. Bankovní akcepty v Kanadě obvykle využívají společnosti, které nemají nejvyšší úvěrový rating. Za účelem získání bankovních akceptů musí mít vypůjčovatelé k dispozici úvěrovou linku, z níž budou čerpat.

                     (324)

                     Za poskytnutí této záruky banky obvykle účtují poplatek za bankovní akcept stanovený na úrovni referenční sazby CDOR (Canadian Dollar Offered Rate) a kolkovné v rozmezí od několika málo bazických bodů (b. b.) do více než 100 b. b. v závislosti na úvěruschopnosti vypůjčovatelů (40).

                     (325)

                     Za běžných tržních podmínek by tudíž bankovní akcepty obvykle podléhaly tzv. poplatku za bankovní akcept a byly by součástí úvěrové linky, jelikož bankovní akcept představuje přímý a bezpodmínečný závazek akceptační banky. V případě čínských vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl poplatek za bankovní akcept stanoven s paušální sazbou ve výši 0,05 % částky bankovního akceptu bez ohledu na úvěruschopnost jednotlivých vyvážejících výrobců zařazených do vzorku a úvěrové linky byly poskytnuty zdarma, pokud existovaly.

                     (326)

                     Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce uvedl, že Komise započítala některé úpravy dvakrát a že do výpočtu výše subvence zahrnula úpravy, které nejsou pro vydávání bankovních akceptů relevantní. Výpočty však vycházely z informací, které poskytla společnost a které Komise ověřila, a údajné chyby již nebylo možné zkontrolovat. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (327)

                     Několik zúčastněných stran tvrdilo, že by se bankovní akcepty neměly považovat za úvěr, a to z toho důvodu, že nestanoví delší platební lhůty pro příjemce, a tvrdilo, že způsob, jakým vnitrostátní právo charakterizuje určité nástroje, nemá vliv na jejich charakteristiku v právu WTO.

                     (328)

                     Několik zúčastněných stran uvedlo, že bankovní akcepty dostupné v ČLR a v Kanadě představují odlišné nástroje. Zatímco se v ČLR používají jako způsob platby, v Kanadě je vypůjčovatelé z řad podniků využívají k uspokojení potřeb krátkodobého financování.

                     (329)

                     Komise s tímto tvrzením nesouhlasí a domnívá se, že bankovní akcepty představují řešení potřeb krátkodobého financování v obou zemích. Využíváním bankovních akceptů přeměňují společnosti své pohledávky vůči dodavatelům za pohledávky vůči bankám. Při šetření bylo rovněž zjištěno, že v případě několika vyvážejících výrobců prodloužily bankovní akcepty platební lhůty u souvisejících faktur, zlepšily tudíž situaci vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, pokud jde o krátkodobé peněžní prostředky. Jak je popsáno na s. 1 diskusního dokumentu zaměstnanců Bank of Canada (41) (dále jen „dokument Bank of Canada“), mezi čínskými a kanadskými bankovními akcepty existují další podobnosti, poněvadž v obou případech musí existovat „přímý a nepodmíněný příkaz korporátního vypůjčovatele (klienta) k čerpání z úvěrové linky zřízené v kanadské bance. Jakmile dojde k čerpání, akceptační (nebo úvěrová) banka zaručuje jistinu a úroky tím, že dokument opatří razítkem, stává se tudíž plně odpovědnou za úhradu v době splatnosti v případě nesplacení ze strany příslušného korporátního vypůjčovatele.“ Vzhledem k podobnostem obou trhů bylo nutno toto tvrzení zamítnout.

                     (330)

                     Jiná zúčastněná strana dále uvedla, že na rozdíl od čínského systému musí kanadské banky poskytnout finanční prostředky ke dni vydání bankovního akceptu. Na tomto základě bylo uvedeno, že poplatek za záruku pokrývá větší povinnosti, náklady a rizika pro banky než čínský systém.

                     (331)

                     V tomto ohledu je třeba uvést, že poskytnutí finančních prostředků není podstatné, jelikož čínský systém rovněž stanoví, že banka musí poskytnout finanční prostředky, pokud jej chce držitel bankovního akceptu eskontovat a získat finanční prostředky. Přenesení odpovědnosti a možný převod finančních prostředků držiteli bankovního akceptu také objasňují, proč banky pokládají bankovní akcepty za úvěry. Co se týká povinností a rizik, Komise je pokládala za rovnocenné, jelikož banky musí mít finanční prostředky k dispozici ode dne vydání a přijímají nepodmíněný závazek týkající se splacení bankovního akceptu v době splatnosti v případě selhání věřitele.

                     (332)

                     Jeden vyvážející výrobce uvedl, že podle dokumentu Bank of Canada nepředstavují na kanadském trhu úvěrové linky právní požadavek s ohledem na bankovní akcepty. V této souvislosti se za prvé uvádí, že dokument Bank of Canada takovéto tvrzení neobsahuje. Naopak odkazuje na řadu případů (42) existence zřízené úvěrové linky. Z tohoto důvodu bylo toto tvrzení zamítnuto.

                     (333)

                     V souladu s čl. 6 písm. c) základního nařízení se má za to, že výhodu, kterou příjemci získali, představuje rozdíl mezi částkou, kterou společnost hradí za poskytování bankovních akceptů čínskými finančními institucemi, a částkou, kterou by společnost zaplatila za srovnatelné bankovní akcepty, jež lze získat na kanadském trhu, jako referenční hodnotou.

                     (334)

                     Za účelem stanovení výhody porovnala Komise poplatek za bankovní akcepty hrazený dotčeným vyvážejícím výrobcem zařazeným do vzorku se sazbou CDOR, což je uznávaný kanadský referenční index pro bankovní akcepty s dobou splatnosti jeden rok či méně, která byla upravena o odpovídající přirážku s cílem zohlednit úvěruschopnost kupujících (kolkovné). Jelikož informace o výši kolkovného nebyly k dispozici, použila se stejná přirážka jako u úvěrů v RMB (viz 284. bod odůvodnění). Podle situace v Kanadě a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) byla i výhoda v případě úvěrové linky, která by měla být zavedena, vypočítána na základě referenční hodnoty uvedené v 299. bodě odůvodnění s použitím nejvyššího objemu závazků z bankovních akceptů u každé jednotlivé banky v daném okamžiku v období šetření jako základu pro výpočet.

                     (335)

                     V souladu s čl. 6 písm. b) základního nařízení byla výhoda v případě bankovních akceptů, které prodlužovaly lhůtu splatnosti závazků dodavatelům, vypočítána ve formě faktického krátkodobého bezúročného úvěru poskytnutého dotčeným vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku. Za účelem stanovení této výhody použila Komise stejnou metodiku, jaká je popsána v 284. bodě odůvodnění u úvěrů v RMB.

                     (336)

                     Po poskytnutí informací jedna zúčastněná strana tvrdila, že Komise chybně započítala výhody dvakrát, a to připočtením „akceptu – poplatku za sjednání úvěrové linky“ a „akceptu – zvýhodněné sazby“, která by měla být uhrazena za faktický úvěr, k výhodě vypočítané s ohledem na poplatek za bankovní akcept.

                     (337)

                     V této souvislosti je třeba uvést, že důkazy, které jsou k dispozici pro tohoto konkrétního vyvážejícího výrobce, prokazují, že bankovní akcepty prodloužily platební lhůtu u faktur, s nimiž souvisely. Proto se považovaly za faktický úvěr. Z těchto důvodů byla výhoda (jak je objasněno v 335. bodě odůvodnění) vypočítána rovněž ve formě faktického krátkodobého bezúročného úvěru. Jak je objasněno v 334. bodě odůvodnění, analogicky se situací na kanadském trhu byla bez ohledu na existenci faktického úvěru výhoda vypočítána rovněž s ohledem na úvěrovou linku, která by měla být zavedena. Na základě výše uvedených skutečností bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.

                     (338)

                     Jiná zúčastněná strana tvrdila, že výpočet výhody s ohledem na úvěrovou linku navíc k poplatku za záruku představoval dvojí započtení z toho důvodu, že by se měl poplatek za záruku pokládat za dostatečný k pokrytí finančních nákladů a rizik souvisejících s vydáním bankovního akceptu. Tato strana rovněž tvrdila, že v případě písemné smlouvy o úvěrové lince není opodstatněné mít za to, že by banka účtovala za sjednání této úvěrové linky poplatek. Rovněž bylo uvedeno, že by referenční hodnota pro poplatek za záruku a pro poplatek za úvěrovou linku měla pocházet z téhož zdroje.

                     (339)

                     V tomto ohledu se odkazuje na 323. bod odůvodnění, který stanoví, že vypůjčovatelé musí mít úvěrovou linku, z níž budou čerpat. Jak je uvedeno v 318. bodě odůvodnění, připomíná se, že smlouvy o úvěrových linkách, uzavřené několika vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku předpokládají, že úvěrovou linku lze využít pro různé druhy úvěrů včetně bankovních akceptů. Dokument Bank of Canada rovněž předpokládá, že se „poplatky za sjednání a zprostředkování vztahují na primární úvěrové linky i na úvěrové linky založené na bankovních akceptech“. Analogicky se situací na kanadském trhu se pokládalo za vhodné zahrnout do výpočtu výhody poplatek za sjednání úvěrové linky. Pokud jde o zdroj referenčních hodnot, odkazuje se na oddíl 3.3.1 a na skutečnost, že Komise musela při přezkumu existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů použít částečně dostupné údaje. Každopádně se má za to, že použité informace jsou přiměřené a odrážejí běžné tržní podmínky.

                     (340)

                     Jedna zúčastněná strana uvedla, že Komise neprokázala „méně příznivé podmínky“ ostatních čínských komerčních bank a že nezdůvodnila, proč je vhodná zahraniční referenční hodnota, a že neprovedla potřebné úpravy, aby byla zajištěna srovnatelnost.

                     (341)

                     V této souvislosti se připomíná, že (jak je objasněno v oddíle 3.3.1) čínská vláda spolupracovala s ohledem na poskytování preferenčních úvěrů pouze částečně a že Komise musela při přezkumu existence a rozsahu údajného subvencování poskytnutého prostřednictvím preferenčních úvěrů částečně použít dostupné údaje. Vzhledem k takovéto částečné spolupráci neměla Komise k dispozici příslušné zásadní informace a musela ve svých zjištěních vycházet z dostupných údajů. Na základě těchto skutečností Komise konstatovala, že čínský finanční trh je narušený, jelikož finanční instituce ve vlastnictví státu i soukromé finanční instituce jsou státem pověřeny nebo usměrněny k provádění vládních politik a poskytování úvěrů se zvýhodněnými sazbami odvětví elektrických jízdních kol, jak je uvedeno v 217. a 222. bodě odůvodnění. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

                     (342)

                     Jedna zúčastněná strana také tvrdila, že CDOR není vzhledem k její finanční situaci vhodnou referenční hodnotou. V této souvislosti se odkazuje na posouzení úvěrových ratingů u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku uvedené v oddíle 3.5.4.1. Na základě tohoto posouzení se mělo za to, že by všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku měli mít úvěrový rating BB. Na základě výše uvedených skutečností bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.

                     (343)

                     Jedna zúčastněná strana předložila další neověřené dokumenty a tvrdila, že výhoda byla vypočítána nesprávně, jelikož některé smlouvy by se měly pokládat za prodloužené smlouvy, a nikoli za samostatné smlouvy. Tato strana rovněž tvrdila, že pokud by se účtoval správní poplatek, byl by uhrazen před obdobím šetření. Tato strana také tvrdila, že Komise nezohlednila nejnovější verzi spisu (s opraveným sloupcem).

                     (344)

                     Co se týká prvního tvrzení, ověřené důkazy, které jsou k dispozici, nepotvrzují, že tato smlouva byla prodloužena. Dokument předložený po poskytnutí informací k doložení tohoto tvrzení nebylo mimoto možné ověřit, nelze jej tudíž vzít v potaz. Pokud jde o druhé tvrzení, smlouvy o úvěrových linkách, které byly uzavřeny před obdobím šetření, zahrnovaly část období šetření, a poskytly tudíž skupině Giant v období šetření výhodu vyplývající z jejich poskytnutí. Komise nemohla proto toto tvrzení uznat. Co se týká třetího tvrzení, je třeba uvést, že tento konkrétní sloupec nebyl pro výpočet výhody podstatný, a jeho oprava proto neměla žádný dopad.

               3.5.5.   Závěr týkající se preferenčních úvěrů

                     (345)

                     Ze šetření vyplynulo, že všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku využívali v období šetření preferenční úvěry. Vzhledem k existenci finančního příspěvku, výhody pro vyvážející výrobce a specifičnosti by se tyto úvěry, úvěrové linky a bankovní akcepty měly považovat za napadnutelnou subvenci.

                     (346)

                     Výše subvence zjištěná pro preferenční úvěry během období šetření u skupin společností zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 1

                        Preferenční úvěry

                                 Společnost/skupina

                                 Výše celkové subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 1,00 %

                                 Skupina Giant

                                 0,93 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,23 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 2,65 %

                                 Skupina Yadea

                                 2,77 %

               3.6.   Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů

                     (347)

                     Žadatel tvrdil, že společnost Sinosure poskytla výrobcům dotčeného výrobku pojištění vývozních úvěrů za zvýhodněných podmínek.

               a)   Právní základ

                     (348)

                     Oznámení o provádění strategie podpory obchodu prostřednictvím vědy a techniky s využitím pojištění vývozních úvěrů (Shang Ji Fa [2004] č. 368), vydané společně ministerstvem obchodu a společností Sinosure.

                     (349)

                     Oznámení o vydání vývozního katalogu výrobků špičkových technologií z Číny na rok 2006, Guo Ke Fa Ji Zi [2006] č. 16.

               b)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (350)

                     Tři z pěti skupin vyvážejících výrobců, které byly zařazeny do vzorku, měly během období šetření se společností Sinosure uzavřeny významné smlouvy o vývozním pojištění.

                     (351)

                     Jak je uvedeno v 157. bodě odůvodnění, společnost Sinosure odpověděla částečně na zvláštní dotazník zaslaný vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, který se týkal pojištění vývozních úvěrů. Jak je však uvedeno v 156. až 162. bodě odůvodnění výše, společnost Sinosure nepředložila požadované podklady týkající se její správy a řízení, například svou výroční zprávu nebo stanovy.

                     (352)

                     Během inspekce na místě u čínské vlády byla přítomna i společnost Sinosure, která potvrdila, že je zcela ve vlastnictví státu.

                     (353)

                     Společnost Sinosure mimoto nepředložila žádné konkrétní informace o pojištění vývozních úvěrů poskytnutém odvětví elektrických jízdních kol, údaje o výši pojistného nebo podrobné informace týkající se ziskovosti její činnosti v oblasti pojištění vývozních úvěrů. Komise tak musela poskytnuté informace doplnit dostupnými údaji.

                     (354)

                     Podle odpovědi společnosti Sinosure na dotazník je tato společnost pojišťovnou ve vlastnictví státu, kterou zřídil a kterou podporuje stát s cílem podpořit zahraničně-ekonomický a obchodní rozvoj a spolupráci ČLR. Společnost je zcela ve vlastnictví státu. Má představenstvo a dozorčí radu. Vláda má pravomoc jmenovat a odvolávat vedoucí pracovníky společnosti. Na základě odpovědi na dotazník a informací poskytnutých během inspekce na místě dospěla Komise k závěru, že s ohledem na společnost Sinosure existují formální indicie vládní kontroly.

                     (355)

                     Na tomto základě vyvodila Komise závěr, že čínská vláda vytvořila normativní rámec, který musí vedení a orgány dohledu jmenované čínskou vládou a odpovědné čínské vládě dodržovat. Čínská vláda se proto za účelem účinné kontroly chování společnosti Sinosure opírala o normativní rámec.

                     (356)

                     Komise pátrala rovněž po konkrétních důkazech o účinném výkonu kontroly na základě konkrétních pojistných smluv. Během inspekce na místě společnost Sinosure trvala na tom, že v praxi jsou její částky pojistného tržně orientované a založené na zásadách posuzování rizik. Nebyly však uvedeny žádné konkrétní příklady týkající se odvětví elektrických jízdních kol nebo vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

                     (357)

                     Kvůli pouze částečným informacím, které společnost Sinosure poskytla, nemohla Komise zjistit rovněž konkrétní chování této společnosti s ohledem na pojištění poskytnuté vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, jež by Komisi umožnilo určit, zda společnost Sinosure jednala podle tržních zásad.

                     (358)

                     Komise nemohla v tomto ohledu posoudit ani to, zda pojistné účtované společností Sinosure postačovalo k uhrazení nákladů na uplatněné nároky a režijních nákladů této společnosti.

                     (359)

                     Komise mimoto zjistila, že někteří vyvážející výrobci využívali částečné nebo plné vrácení pojistného z pojištění vývozních úvěrů, které uhradili společnosti Sinosure.

                     (360)

                     Komise proto dospěla k závěru, že společnost Sinosure uplatňuje při výkonu vládních funkcí, pokud jde o odvětví elektrických jízdních kol, výše uvedený právní rámec, a tím jedná jako veřejnoprávní subjekt ve smyslu čl. 2 písm. b) základního nařízení ve spojení s čl. 3 odst. 1 písm. a) bodem i) základního nařízení. Kvůli částečné spolupráci nemohla společnost Sinosure prokázat, že jednala za běžných tržních podmínek a že vyvážejícím vývozcům zařazeným do vzorku neposkytla výhody, zejména že pojištění bylo poskytnuto se sazbami, které nebyly nižší než minimální poplatek, jenž Sinosure potřebuje k uhrazení provozních nákladů. Jelikož nebyly k dispozici jiné údaje, vyvodila Komise závěr, že externí referenční hodnota uvedená v 362. bodě odůvodnění představuje rovněž nejlepší odhad dostatečného pojistného za tržních podmínek.

                     (361)

                     Komise dále určila, že subvence poskytované v rámci programu vývozního pojištění jsou specifické, jelikož nemohly být získány bez vývozu, a jsou tedy závislé na vývozu ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a) základního nařízení.

               c)   Výpočet výše subvence

                     (362)

                     Výše napadnutelné subvence se vypočte na základě výhody, kterou příjemci získali a která je zjištěna za období šetření. V souladu s čl. 6 písm. c) základního nařízení představuje výhodu, kterou příjemci získali, rozdíl mezi částkou, jež daná společnost hradí za krátkodobé pojištění poskytované společností Sinosure, a částkou pojistného, kterou by společnost zaplatila za srovnatelné pojištění vývozního úvěru na trhu.

                     (363)

                     Vzhledem k tomu, že společnost Sinosure představuje přibližně 90 % domácího trhu vývozního pojištění v ČLR, nemohla Komise zjistit tržní vnitrostátní pojistné. V souladu s předchozí praxí proto Komise použila nejvhodnější externí referenční hodnotu, pro kterou byly snadno dostupné informace, tj. sazby pojistného uplatňované vývozní a importní bankou („Ex-Im Bank“) ve Spojených státech amerických pro nefinanční instituce při vývozu do zemí OECD (43).

                     (364)

                     Vratky pojistného z vývozního pojištění poskytnuté během období šetření byly považovány za grant. Jelikož nebyly k dispozici žádné důkazy o dodatečných nákladech vyvážejících výrobců, které by vyžadovaly úpravu, byla výhoda vypočtena jako celá částka vráceného pojistného obdržená v období šetření.

                     (365)

                     Skupina Yadea požadovala objasnění výpočtu výhody a tvrdila, že by výhoda měla být vypočítána na základě skutečně nahrazeného kapitálu v případě ztráty, je-li nižší než pojištěný kapitál. Skupina Yadea rovněž požádala o objasnění ohledně toho, zda Komise použila při výpočtu „míru imunity“.

                     (366)

                     V této souvislosti je třeba uvést, že výhoda byla vypočítána podle metodiky stanovené v 362. bodě odůvodnění. Co se týká výhody, Komise se domnívala, že by měla být vypočítána na základě pojištěného kapitálu, což představuje rovněž základ pro výpočet pojistného hrazeného skupinou Yadea, jak bylo uvedeno v její odpovědi na dotazník. Je třeba také uvést, že nebyla použita žádná míra imunity. Na základě výše uvedených skutečností bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.

                     (367)

                     Výše subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 2

                        Preferenční financování a pojištění: pojištění vývozních úvěrů

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0 %

                                 Skupina Giant

                                 0 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,50 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,17 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,50 %

               3.7.   Poskytování zboží vládou za cenu nižší než přiměřenou

         3.7.1.   Poskytování vstupů (elektrických motorů a baterií) za cenu nižší než přiměřenou

         a)   Úvod

                     (368)

                     Stěžovatel tvrdil, že odvětví elektrických jízdních kol získalo vstupní materiály (tj. baterie, motory a jiné součásti jízdních kol, též již smontované) za cenu nižší než přiměřenou.

                     (369)

                     V rámci šetření ověřila Komise informace o domácích nákupech součástí elektrických jízdních kol (baterií a motorů) ze strany vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise současně analyzovala cenové chování jediného spolupracujícího domácího dodavatele těchto součástí, společnosti Bafang, přičemž u této společnosti bylo zjištěno, že dotyčné součásti byly na domácím trhu poskytovány za nižší ceny než při vývozu.

                     (370)

                     Jak je podrobněji objasněno v 163. až 173. bodě odůvodnění, čínská vláda s ohledem na dodavatele vstupů na čínském domácím trhu nespolupracovala a odmítla podat vysvětlení či poskytnout zásadní informace týkající se domácího trhu s bateriemi a motory. Komise proto musela v souladu s článkem 28 základního nařízení ve svých závěrech vycházet z dostupných údajů.

                     (371)

                     Šetření prokázalo, že někteří dodavatelé součástí pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku jsou podniky ve vlastnictví státu nebo jsou členy čínského sdružení výrobců jízdních kol (CBA). Jakožto členové sdružení CBA mají společnosti určité povinnosti s ohledem na provádění politiky čínské vlády v odvětví elektrických jízdních kol. Komise proto analyzovala známé politiky čínské vlády týkající se motorů a baterií, a zejména to, zda lze na tomto základě a na základě jiných dostupných informací mít za to, že tyto politiky čínské vlády pověřují dodavatele motorů a baterií prodejem domácím výrobcům elektrických jízdních kol za výhodnějších podmínek. Komise také analyzovala, zda v důsledku toho získali čínští dodavatelé motorů a baterií od čínské vlády výhody.

               b)   Částečná nedostatečná spolupráce a využití dostupných údajů

                     (372)

                     Jak je uvedeno v 164. bodě odůvodnění, ačkoliv o to byla čínská vláda požádána, nezaslala známým dodavatelům v Číně zvláštní dotazník určený pro dodavatele součástí elektrických jízdních kol. Čínská vláda uvedla, že nemá pravomoc požadovat informace od dodavatelů součástí elektrických jízdních kol, jelikož ti působí nezávisle na čínské vládě.

                     (373)

                     Čínská vláda mimoto neposkytla seznam čínských dodavatelů součástí elektrických jízdních kol, jež jsou předmětem šetření, a údaje o jejich vlastnické struktuře a tvrdila, že se jedná o důvěrné údaje. Čínská vláda neposkytla ani podrobné údaje o charakteristikách čínského domácího trhu vstupních materiálů pro elektrická jízdní kola. Například podíl podniků ve vlastnictví státu na domácí výrobě a spotřebě, velikost domácího trhu, politiky státu a/nebo podniků ve vlastnictví státu v oblasti cenotvorby, skutečné ceny vstupních materiálů na domácím trhu, vývozní či dovozní omezení nebo příslušné statistické údaje.

                     (374)

                     Jak je uvedeno v 50. bodě odůvodnění, pouze jeden dodavatel součástí jízdních kol (Bafang), který dodával vstupy vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, poskytl informace týkající se jeho činností, a tudíž při šetření spolupracoval z vlastní iniciativy.

                     (375)

                     Jelikož Komise neobdržela od čínské vlády žádné informace zejména o struktuře domácího trhu, mechanismech stanovování cen a cenách a akcionářích společností, měla za to, že neobdržela zásadní informace, které jsou relevantní pro šetření.

                     (376)

                     Spolupracující dodavatel je jedním z hlavních čínských výrobců motorů určených pro odvětví elektrických jízdních kol. Týž dodavatel prodával motory a baterie rovněž odvětví elektrických jízdních kol. Šetření prokázalo, že společnost vyvážela rovnocenné modely motorů a baterií za různé ceny v závislosti na trhu a že na domácím trhu prodávala motory soustavně za podstatně nižší ceny než při vývozu.

                     (377)

                     Jak je uvedeno v oddíle 3.2, Komise čínské vládě sdělila, že vzhledem k neposkytnutí odpovědí na dotazník od dodavatelů vstupního materiálu a neexistenci informací poskytnutých v tomto ohledu čínskou vládou, může být nucena založit svá zjištění na dostupných údajích v souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení, pokud jde o informace týkající se dodavatelů motorů, baterií, řídicích jednotek a jiných součástí elektrických jízdních kol.

                     (378)

                     Komise poskytla čínské vládě možnost podat připomínky. Čínská vláda však žádné připomínky ani další informace či důkazy v tomto ohledu nepředložila.

               3.7.2.   Poskytování motorů za cenu nižší než přiměřenou

         3.7.2.1.   Vlastnictví a vliv státu na domácí dodavatele motorů pro elektrická jízdní kola

                     (379)

                     Jak je blíže uvedeno v 404. bodě odůvodnění, je třeba za prvé uvést, že na čínském domácím trhu motorů převládají do značné míry čínští domácí dodavatelé, jejichž podíl na trhu činí více než 90 %.

                     (380)

                     Jelikož čínská vláda neposkytla žádné informace týkající se počtu a vlastnictví domácích dodavatelů motorů pro elektrická jízdní kola, analyzovala Komise nejprve situaci dodavatelů, jež uvedlo pět skupin vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

                     (381)

                     Na tomto základě určila Komise deset čínských dodavatelů.

                     (382)

                     Z těchto deseti dodavatelů motorů pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku byli tři členy čínského sdružení výrobců jízdních kol (CBA), včetně společnosti Bafang, a jeden dodavatel byl podnikem ve vlastnictví státu. Na podnik ve vlastnictví státu a členy sdružení CBA připadalo v období šetření 41 % celkového množství dodaného vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a 66 % celkové hodnoty. Komise mohla určit soukromé vlastnictví pouze u tří dalších dodavatelů (na něž připadalo 46 % objemu nákupů a 29 % hodnoty nákupů), přičemž s ohledem na zbývající tři dodavatele (na něž připadalo 13 % objemu a 5 % hodnoty) nebyly k dispozici žádné informace. Jak je popsáno v 133. až 134. a 136. až 139. bodě odůvodnění, během posuzovaného období řídila sdružení CBA Státní rada. Článek 3 jeho stanov rovněž stanoví, že sdružení dodržuje mimo jiné vnitrostátní politiky. Stanovy sdružení CBA dále ukládají jeho členům určité povinnosti, jak je uvedeno v článku 11, podle něhož členové dodržují „vnitrostátní právní a správní předpisy vztahující se na odvětví jízdních kol“ a „řídí se pravidly a předpisy sdružení a provádějí jeho usnesení“.

                     (383)

                     Na tomto základě Komise usuzovala, že členové CBA jsou vázáni přísnými povinnostmi vůči sdružení, které řídí a na něž dohlíží Komise Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu. Má se tudíž za to, že členové CBA, včetně dodavatelů součástí, jsou v odvětví jízdních kol podřízenými klíčovými hospodářskými subjekty, které jsou čínskou vládou pověřeny prováděním vnitrostátní politiky k dosažení obecnějších cílů souvisejících s výrobou elektrických jízdních kol. Komise proto tyto politiky blíže přezkoumala.

                     (384)

                     Několik stran uvedlo, že CBA je neziskové sdružení, jehož členy jsou společnosti, výzkumné útvary a místní sdružení v odvětví jízdních kol, jež se k němu připojily dobrovolně. Tyto strany rovněž tvrdily, že většinu členů CBA tvoří společnosti v soukromém vlastnictví.

                     (385)

                     V tomto ohledu Komise odkázala na 166. a 170. bod odůvodnění, v nichž se uvádí, že kvůli neposkytnutí informací o vlastnictví domácích dodavatelů vstupních materiálů ze strany čínské vlády musela Komise vycházet z dostupných údajů. Informace, které měla Komise k dispozici, prokazovaly, že řada členů CBA patří také k podnikům ve vlastnictví státu.

                     (386)

                     Čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že CBA je veřejnoprávním subjektem.

                     (387)

                     Komise v této souvislosti odkázala na 138. bod odůvodnění a potvrdila svůj závěr, že CBA působí podle politických pokynů a pod dohledem „Státní rady, ministerstva pro občanské záležitosti a příslušného obchodního útvaru společnosti“. Tak tomu bylo i v roce 2016, kdy byl schválen 13. plán pro jízdní kola.

                     (388)

                     Čínská vláda také uvedla, že podniky ve vlastnictví státu nebo členy CBA je pouze jedna třetina domácích dodavatelů, kteří poskytují motory vyvážejícím výrobcům elektrických jízdních kol zařazeným do vzorku. Mimoto podotkla, že podle stávající judikatury nepostačuje k prokázání pověření a usměrnění vlastnictví státu.

                     (389)

                     Komise za prvé uvedla, že čínská vláda nezpochybnila její zjištění, že významnou část domácích dodavatelů motorů pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku tvoří podniky ve vlastnictví státu a/nebo členové CBA. Vzhledem k nedostatečné spolupráci sice samotné vlastnictví státu a/nebo členství v CBA nepředstavuje dostatečnou podmínku pro pověření a usměrnění, je však důležitým prvkem v tomto ohledu. Kromě toho, že v 138. bodě odůvodnění Komise prokázala, že tyto subjekty sledovaly vládní politiky a cíle, rovněž zjistila (jak je doloženo v 390. až 412. bodě odůvodnění), že domácí dodavatelé motorů pro odvětví elektrických jízdních kol byli pověřeni a usměrněni čínskou vládou. Z tohoto důvodu byla tato tvrzení zamítnuta.

               3.7.2.2.   Vládní politiky a cíle

                     (390)

                     Komise určila několik právních zdrojů naznačujících veřejnou podporu odvětví motorů vzhledem k jeho postavení v dodavatelském řetězci v odvětví elektrických jízdních kol.

                     (391)

                     K těmto dokumentům patří 12. pětiletý plán pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol, 13. plán pro jízdní kola, plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020), oznámení hlavního úřadu magistrátu města Su-čou o správních opatřeních týkajících se zvláštního fondu pro modernizaci průmyslu a hospodářskou modernizaci (SU FU BAN 2014-137) a jeho oznámení o použití programu zvláštního daňového fondu města Su-čou pro rok 2016 a městský plán rozvoje lehkého průmyslu a textilního průmyslu Tchien-ťinu pro 13. pětiletý plán (2016–2020). Tyto dokumenty byly analyzovány v oddíle 3.1.

                     (392)

                     Dokumenty zdůrazňují nutnost zvýšit kvalitu a výkonnost zásadních vstupů pro výrobce elektrických jízdních kol, jejichž součástí jsou i motory, a dovršit dodavatelský řetězec v odvětví jízdních kol tak, aby bylo v Číně možno zavést vertikálně integrovaný a samostatný výrobní řetězec elektrických jízdních kol.

                     (393)

                     Tyto dokumenty popisují rovněž různé režimy podpory výrobců elektrických jízdních kol a jejich dodavatelů, jako jsou subvence ve formě preferenčního financování a slevy na dani / osvobození od daně, jak je popsáno v 105. a 106. bodě odůvodnění.

               3.7.2.3.   Pověření a usměrnění

                     (394)

                     Za prvé se připomíná, že vzhledem k částečné nespolupráci ze strany čínské vlády nebyly od dodavatelů vstupních materiálů s výjimkou společnosti Bafang obdrženy odpovědi na dotazník, a Komise tudíž neměla k dispozici zásadní informace ohledně domácího trhu dodavatelů motorů. V souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení musela proto Komise ve svých zjištěních ohledně pověření vycházet z dostupných údajů. V tomto ohledu sestávaly informace, které měla Komise k dispozici, z informací získaných od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které se týkaly jejich domácích dodavatelů motorů, veřejně dostupných informací o sdružení CBA a jeho členech, informací získaných od jediného spolupracujícího dodavatele vstupů a zvláštní zprávy o odvětví výroby motorů v Číně, kterou poskytl žadatel.

                     (395)

                     Co se týká dodavatelů vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, Komise v 382. bodě odůvodnění uvedla, že na členy sdružení CBA, kteří dodávají motory vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, připadalo v období šetření 41 % celkového domácího množství dodaného vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a 66 % celkové hodnoty domácích nákupů. V 382. a 383. bodě odůvodnění Komise mimoto dospěla k závěru, že členové sdružení CBA, včetně dodavatelů součástí, jsou podřízenými klíčovými hospodářskými subjekty, které jsou pověřeny prováděním vnitrostátní politiky k dosažení obecnějších cílů týkajících se výroby elektrických jízdních kol. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, se toto považovalo za reprezentativní, pokud jde o situaci na domácím čínském trhu s motory.

                     (396)

                     Co se týká jediného spolupracujícího dodavatele motorů, při šetření bylo zjištěno, že vyvážel podobné modely za různé ceny v závislosti na trhu a že na domácím trhu prodával motory soustavně za příznivější ceny než na vývozním trhu. Domácí ceny byly v průměru o více než 33 % nižší než vývozní ceny. U některých modelů činil tento rozdíl až 67 %.

                     (397)

                     V rámci šetření bylo rovněž zjištěno, že bez ohledu na místo určení byly se stejnými modely spojeny stejné náklady. Cenové rozdíly mezi vyváženými modely a modely prodávanými na domácím trhu proto nelze vysvětlit rozdíly v nákladech. Společnost Bafang tvrdila, že tyto cenové rozdíly byly způsobeny vyššími prodejními náklady na vývozním trhu. Šetřením však bylo prokázáno, že vyšším prodejním nákladům lze přičíst pouze malou část rozdílu v ceně. Společnost Bafang neuvedla, že tyto rozdíly vysvětlují jiné tržní podmínky, a tuto hypotézu nepotvrzují ani skutečnosti zjištěné v rámci tohoto šetření. Naopak, jako člen CBA je společnost Bafang podřízena tomuto sdružení, jehož 13. plán pro jízdní kola má zlepšit vývozní výkonnost vyvážejících výrobců elektrických jízdních kol, jak je uvedeno v 112. a 113. bodě odůvodnění. Aby mohla přispět k vývozní výkonnosti tohoto výrobního odvětví, je tudíž pověřena nebo usměrněna, aby na domácím trhu prodávala vstupy za nižší ceny, takže vyvážející výrobci elektrických jízdních kol mohou na vývozních trzích nabízet své výrobky za podstatně nižší ceny než jejich konkurenti, kteří musí pořizovat motory za nesubvencované ceny.

                     (398)

                     Několik stran uvedlo, že rozhodnutí společnosti Bafang účtovat na vývozních trzích vyšší ceny než na domácím trhu nelze považovat za neracionální. To mohlo být za prvé spojeno s poprodejními náklady. Za druhé to mohlo záviset na různých úrovních hospodářské soutěže na těchto dvou trzích. Za třetí to mohlo souviset s vyšší domácí poptávkou a známostí značky Bafang.

                     (399)

                     Pokud jde o první bod, odkazuje se na 397. bod odůvodnění, který se již tímto tvrzením zabýval na základě informací, jež byly ověřeny v prostorách dodavatele. Co se týká druhého a třetího bodu, na začátku je třeba uvést, že výše zmíněné tvrzení nebylo doloženo novými prvky. Vzhledem k částečné nespolupráci ze strany čínské vlády, jak bylo projednáno v 163. až 169. bodě odůvodnění, neměla Komise každopádně k dispozici zásadní informace ohledně rozdílných úrovní hospodářské soutěže na domácím a vývozním trhu ani o situaci jednotlivých dodavatelů motorů na domácím trhu. Z tohoto důvodu musela Komise založit svá zjištění na dostupných informacích; tj. jediné odpovědi na dotazník, kterou obdržela od dodavatelů vstupního materiálu. Nejsou k dispozici důkazy, které by prokazovaly rozdílnou úroveň hospodářské soutěže na domácím a vývozním trhu vedoucí k rozdílné cenové úrovni mezi oběma trhy. K dispozici nejsou ani důkazy ohledně známosti značky Bafang a o jejím možném dopadu na rozdílnou výši cen. Známost značky by mohla mít (pokud vůbec) dopad i na výši cen na domácím trhu, jelikož by mohla podpořit vyšší cenu na domácím trhu než v případě konkurentů. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (400)

                     Vzhledem k značnému cenovému rozdílu mezi motory prodávanými na domácím trhu a motory prodávanými na vývoz by z ekonomického hlediska bylo racionálním rozhodnutím zaměřit se spíše na prodej motorů na vývozních trzích vzhledem k mnohem vyšší ziskovosti, které lze dosáhnout. Vyšší ziskovosti by bylo možno dosáhnout i tehdy, pokud by společnost snížila vývozní ceny motorů v porovnání s cenami účtovanými během období šetření, aby získala podíl na trzích třetích zemí. Důvodem je skutečnost, že ziskovost dosažená na vývozním trhu by byla stále mnohem vyšší než ziskovost dosažená na domácím trhu. Ve spojení s rostoucími objemy prodeje na vývoz by absolutní ziskovost dokonce překročila stávající úrovně. Navzdory výše uvedeným skutečnostem šetření prokázalo, že hlavní činnost společnosti Bafang v období šetření byla vykonávána na domácím trhu. Společnost Bafang uvedla, že skutečnost, že jí domácí prodej umožnil dosáhnout v období šetření přiměřeného zisku, prokazuje, že neprodávala na domácím trhu za nižší ceny a že její cenové chování nebylo neracionální.

                     (401)

                     Ačkoliv není sporu o tom, že domácí prodej společnosti Bafang byl ziskový, informace obsažené ve spisu prokazují, že ceny na domácím trhu byly podstatně nižší než vývozní ceny. V 400. bodě odůvodnění nepoukazovala Komise na skutečnost, že by racionálním rozhodnutím bylo dosažení zisku, nýbrž rozšíření prodeje na vývozní trhy, na nichž bylo možno zisk zvýšit vzhledem k značnému cenovému rozdílu projednanému v 396. bodě odůvodnění, nebo alternativně zvýšení cen domácího prodeje přinejmenším na stejnou úroveň jako při prodeji na vývoz s cílem dosáhnout co nejvyššího celkového zisku.

                     (402)

                     Skupina Giant rovněž uvedla, že podle zprávy panelu ve věci ES – vyrovnávací clo na čipy DRAM (44) nepostačuje „jednání, které není z obchodního hlediska přiměřené, k zjištění pověření nebo usměrnění“.

                     (403)

                     V tomto ohledu je třeba uvést, že jak je stanoveno v 394. až 397. a 404. bodě odůvodnění, závěr ohledně pověření a usměrnění není založen na zjištěném cenovém rozdílu u společnosti Bafang. Tento prvek se pokládal spíše za následek, a nikoli základ takovéhoto pověření a usměrnění. Z tohoto důvodu bylo proto tvrzení zamítnuto.

                     (404)

                     Komise mimoto vycházela ze zvláštní odvětvové zprávy zaměřené na motory pro elektrická jízdní kola v Číně nazvané „2018-2023 China E-bike motor industry Market Demand and Investment Consulting Report“, kterou vyhotovila společnost YuboZhiye Market Consulting (45). Podle popisu na internetových stránkách se zpráva „zakládá na údajích poskytnutých výzkumnými pracovníky společnosti YuboZhiye v souladu s vnitrostátními statistickými úřady, databázemi údajů ze sledování trhu, odvětvovými sdruženími (vědeckými pracovníky), útvary pro dovozní a vývozní statistiku, výzkumnými ústavy a jinými institucemi“. Zpráva, která je veřejně přístupná, prokazuje, že dovoz motorů pro jízdní kola představoval v roce 2017 méně než 10 % domácího prodeje. Komise se proto domnívala, že účastníci domácího trhu jednoznačně tvoří ceny a nemohou být ovlivněni dovozními cenami, které se spíše řídí vývojem cen. To potvrzuje analýza dovozní ceny motorů pořizovaných vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, která byla u srovnatelných modelů v zásadě v souladu s cenami účtovanými domácími dodavateli motorů, včetně společnosti Bafang. Konkrétně, u hlavního modelu (kombinace umístění a výkonu), který byl v období šetření dovážen i prodáván na domácím trhu vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku, byl cenový rozdíl menší než 3 %.

                     (405)

                     Po poskytnutí informací společnost Bafang uvedla, že tvrzení týkající se toho, že účastníci domácího trhu tvoří ceny a nemohou být ovlivněni dovozními cenami, nebylo doloženo žádnými důkazy. Rovněž uvedla, že zjištění, že ceny na domácím trhu jsou ve stejné výši jako dovozní ceny, pouze odráží přiměřenou cenu.

                     (406)

                     V tomto ohledu se připomíná, že kvůli částečné nespolupráci ze strany čínské vlády, jak je projednáno v 163. až 173. bodě odůvodnění, neměla Komise k dispozici zásadní informace týkající se struktury domácího trhu s motory ani mechanismu stanovování cen. Komise proto musela vycházet z dostupných údajů a domnívala se, že informace obsažené ve zvláštní zprávě o odvětví výroby motorů uvedené v 404. bodě odůvodnění jsou přiměřené. Jelikož v roce 2017 představoval dovoz motorů pouze 10 % spotřeby elektrických motorů v Číně, není pravděpodobné, že by vývozci v ostatních zemích mohli ovlivnit ceny na domácím trhu, přinejmenším v patrné míře. Společnost Bafang každopádně neposkytla žádné důkazy k doložení tohoto tvrzení. Z tohoto důvodu Komise toto tvrzení zamítla.

                     (407)

                     Skutečnost, že ceny motorů na čínském domácím trhu jsou podstatně nižší než při vývozu, dále naznačuje pověření a usměrnění domácích dodavatelů motorů ze strany vlády, aby odvětví elektrických jízdních kol prodávali motory za nižší ceny, a neracionální chování domácích dodavatelů motorů, a to vzhledem k neposkytnutí informací prokazujících opak ze strany čínské vlády.

                     (408)

                     Zpráva obsahuje rovněž důkazy o tom, že odvětví elektrických jízdních kol je subvencované a že tyto subvence jsou poskytovány v zájmu celkového prospěchu odvětví výroby elektrických jízdních kol včetně dodavatelů motorů. To dokládá konkrétně tento výňatek:

                                 —

                                    „„13. pětiletý-plán“ pro odvětví elektrických jízdních kol především navrhuje elektrifikaci automobilového odvětví, zejména nahrazení vozidel používajících pohonné hmoty. […] Politiky státní podpory těchto výrobních odvětví položily základ pro rozvoj odvětví elektrických jízdních kol. Ačkoliv čínská vláda podporuje především rozvoj odvětví vozidel využívajících nové zdroje energie, vzhledem k tomu, že základní technologie motorů jsou vzájemně propojené, podporuje ve stejném rozsahu i rozvoj odvětví motorů pro elektrokola.“ (Kapitola XI oddíl I pododdíl II).

                     (409)

                     S ohledem na povahu těchto „politik podpory“ odkázala Komise na plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020). Komise odkázala zejména na tři soubory podpůrných opatření popsané v 101. až 106. bodě odůvodnění.

                     (410)

                     Zpráva obsahuje další důležité informace, které prokazují, že čínské odvětví motorů je podporováno jako součást dodavatelského řetězce elektrických jízdních kol:

                                 —

                                    „Náklady na suroviny a příslušenství pro odvětví elektrických jízdních kol představují přibližně 70 % celkových nákladů. Změny cen surovin přímo ovlivňují náklady na výrobky. Ceny výrobků zvyšuje zejména trvalý růst cen materiálů pro permanentní magnety, například NdFeB. Odvětví motorů přímo ovlivňují podpůrná zařízení pro motory používané pro elektrokola a rozvoj navazujících odvětví.“ (Kapitola I oddíl III).

                                 —

                                       „V období 2013–2017 se odvětví motorů pro elektrokola v Číně rychle rozvíjelo. Čínské odvětví motorů pro elektrokola dosáhlo růstu v důsledku silné podpory státu a podniků.“ (Kapitola II oddíl I pododdíl IV).

                                 —

                                    „Vývojový trend elektrifikace jízdních kol má velký význam pro rozvoj odvětví motorů pro elektrická jízdní kola. Je nezbytné zvýšit ve výrobním odvětví tržní poptávku a prosazovat další rozšiřování průmyslového měřítka.

                                          Jelikož motor je základní součástí elektrického jízdního kola, je nezbytný rozvoj odvětví motorů, jelikož zvyšuje konkurenceschopnost celého průmyslového řetězce
                                       .“(Kapitola III oddíl I pododdíl I) (zdůraznění přidáno).

                                 —

                                       „V současnosti poskytuje stát výzkumu a vývoji technologií v odvětví motorů daňovou podporu. Vývoj technologií v celém odvětví motorů má velký význam pro použití motorů pro elektrická jízdní kola a pozitivní dopad na rozvoj výrobního odvětví.“ (Kapitola III oddíl I pododdíl III).

                                 —

                                    „Stát podporuje rozvoj odvětví motorů pro elektrická jízdní kola. Kvůli širokému uplatnění odvětví elektrických jízdních kol a rozsáhlé poptávce se významně zlepšil poměr zaměstnanosti k populaci. Země bude proto i v budoucnu odvětví elektrických jízdních kol silně podporovat, přičemž tímto je zjevně dotčeno i odvětví motorů pro elektrická jízdní kola. […] Stát věnuje rozvoji odvětví motorů značnou pozornost, proto je aktivními politikami země dotčeno také odvětví motorů pro elektrokola, a to s určitou technickou a politickou podporou, která bude prosazovat rozvoj výrobního odvětví.“(Kapitola III oddíl I pododdíl V).

                                 —

                                       „Zajištění dostatečných finančních prostředků: To vyžaduje na straně jedné velký objem kapitálových investic do návrhu a vývoje motorů pro elektrická jízdní kola. V rámci běžné výroby a řízení potřebují podniky udržovat také velký objem likvidity pro pořizování surovin. Výroba motorů pro elektrokola vyžaduje na straně druhé velký objem kapitálu na pořízení a výstavbu výrobních závodů a nákup výrobního zařízení, aby bylo možno dosáhnout značného rozsahu výroby k uspokojení požadavků velkých odběratelů v navazujícím odvětví. K dosažení zdravého a udržitelného rozvoje výrobců motorů pro elektrická jízdní kola jsou nezbytnou podmínkou dostatečné finanční prostředky.“ (Kapitola IV oddíl III pododdíl I).

                                 —

                                    „V porovnání s rozvinutými zeměmi, jako je Evropa a USA, existuje v Číně dosud určitá mezera v technické úrovni odvětví motorů pro elektrická jízdní kola. Se silnou podporou vlády se však výrobní odvětví v Číně rychle rozvíjí a výrobní kapacita odvětví elektrických jízdních kol se zvyšuje.“(Kapitola V oddíl I pododdíl I).

                                 —

                                       „Silná podpora výrobního odvětví ze strany státu neustále zlepšuje technologii výroby motorů v Číně a odvětví motorů pro jízdní kola bylo v minulých letech v rostoucí míře schopno uspokojit domácí poptávku. Dovoz motorů pro elektrická jízdní kola se snížil.“ (Kapitola V oddíl I pododdíl II).

                                 —

                                       „Motor elektrického jízdního kola se používá přímo ve výrobě elektrických jízdních kol a rozhodující vliv na poptávku po motorech elektrických jízdních kol má rozvoj navazujícího výrobního odvětví. […] V minulých letech mělo normativní přizpůsobení se navazujícímu trhu určitý dopad na poptávku po motorech elektrických jízdních kol.“ (Kapitola VI oddíl I pododdíl II).

                                 —

                                       „Z hlediska zaměstnanosti přijala vláda země hlavní politiku ke stabilizaci zaměstnanosti a řetězec odvětví výroby elektrokol od podpůrných výrobců po poskytovatele navazujících služeb poskytuje množství pracovních příležitostí. Relativně vysoká technická úroveň motorů elektrokol odpovídá politice týkající se podpory zaměstnanosti a modernizace průmyslu. Vláda země proto podporuje rozvoj odvětví motorů pro elektrokola.“ (Kapitola XI oddíl I pododdíl II).

                                 —

                                       „Čínská vláda podporuje rozvoj motorů pro elektrokola v Číně. Doporučení pro 13. pětiletý plán hospodářského a sociálního rozvoje přijatý Ústředním výborem Komunistické strany Číny uvádí, že bychom měli […] podporovat ekologické cestování včetně cyklistiky, prosazovat elektrifikaci odvětví jízdních kol a automobilů a zvýšit úroveň industrializace elektrických automobilů. Podpora vnitrostátní politiky stanoví politický základ pro rozvoj výrobního odvětví a dosahuje trvalého růstu poptávky na navazujícím trhu.“ (Kapitola VIII oddíl II pododdíl V).

                                 —

                                       „Příslušné vnitrostátní plány a politiky týkající se odvětví motorů poskytly rozvoji odvětví elektrických jízdních kol silnou politickou podporu.“ (Kapitola XI oddíl IV pododdíl I).

                                 —

                                       „Podpůrná politika vlády: V minulých letech přijaly vláda země a místní samosprávy mnoho opatření na podporu rozvoje odvětví motorů. Poskytovaly nejen politickou podporu, nýbrž také aktivně plánovaly opatření na podporu transformace a modernizace podniků s cílem zajistit vhodné politické prostředí a jednoznačně ukázat směr vývoje čínského odvětví motorů. Za prvé byly vytvořeny zvláštní podpůrné fondy a v určitých oblastech se prosazovalo rozšíření rozsahu a vznik klastrů v odvětví motorů. Za druhé byly poskytnuty pobídky v podobě vrácení daně k zvýšení objemu investic nebo růstu hodnoty výroby podniků. Za třetí byly odvětví motorů poskytnuty maximální pobídky a nejvyšší podpora v mnoha aspektech včetně využití pozemků, kapitálových služeb a nabídky pracovních sil atd. S cílem podnítit podniky k aktivní činnosti a zahájení podnikání, vytváření známějších značek a podpořit další rozvoj regionálního odvětví výroby motorů.“ (Kapitola XI oddíl IV pododdíl III).

                     (411)

                     Zpráva tedy potvrzuje, že odvětví elektrických jízdních kol a motorů jsou vzájemně propojená a že rozvoj odvětví motorů má zásadní význam pro rozvoj odvětví elektrických jízdních kol. Potvrzuje také to, že čínská vláda poskytuje odvětví motorů subvence s cílem zvýšit konkurenceschopnost celého průmyslového řetězce včetně odvětví elektrických jízdních kol.

                     (412)

                     Na základě výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že čínská vláda pověřuje nebo usměrňuje čínské výrobce motorů, aby dodávali tento vstup domácím výrobcům elektrických jízdních kol za cenu nižší než přiměřenou.

                     (413)

                     Po poskytnutí informací skupina Giant uvedla, že podle zprávy odvolacího orgánu ve věci Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla na DRAMS nemohou „pouhá politická prohlášení představovat pověření nebo usměrnění pro účely čl. 1 odst. 1.1 písm. a) pododst. 1 bodu iv) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“ (46). „Pověření a usměrnění znamená v důsledku přiznání odpovědnosti určitému soukromému subjektu nebo uplatňování moci nad tímto subjektem aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení“ (47). Odvolací orgán dospěl k závěru, že důkazy o „pověření nebo usměrnění soukromého subjektu zahrnují nějakou formu hrozby nebo nucení“ (48). Skupina Giant mimoto odkázala rovněž na zprávu panelu WTO ve věci Spojené státy – vývozní omezení, v níž se uvádělo, že „pověření a usměrnění je proto nutně spojeno s těmito třemi prvky: i) výslovné nebo souhlasné zmocnění nebo příkaz; ii) určení konkrétní straně a iii) skutečnost, že jejich předmětem je konkrétní úkol nebo povinnost“ (49). Pouhý dohled nebo výkon obecných regulačních pravomocí proto k zjištění pověření a usměrnění nepostačuje (50).

                     (414)

                     V této souvislosti je třeba uvést, že se závěr Komise nezakládá výhradně na pouhém politickém prohlášení, jak je podrobně uvedeno v oddíle 3.1. Vychází rovněž z úlohy CBA, na něž jakožto na asociaci sdružující nejen výrobce jízdních kol, nýbrž také výrobce motorů, dohlíží a usměrňuje je nejvyšší čínský orgán, tj. Státní rada. Připomíná se rovněž, že členové CBA jsou povinni provádět usnesení CBA, a považují se tudíž za podřízené subjekty. V tomto ohledu se připomíná, že CBA vydalo 13. plán pro jízdní kola, který má konkrétně zlepšit vývozní výkonnost vyvážejících výrobců jízdních kol, jak je uvedeno v 112. a 113. bodě odůvodnění. Výše uvedené úvahy podporuje také řada výňatků ze zvláštní zprávy o odvětví výroby motorů uvedené v 408. až 410. bodě odůvodnění, jež prokazují, že podpora odvětví motorů je závislá na jeho postavení v dodavatelském řetězci elektrických jízdních kol. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (415)

                     Skupina Giant se také domnívala, že Komise v 407. bodě odůvodnění zvrátila důkazní břemeno s odkazem na částečnou nespolupráci ze strany čínské vlády, pokud jde o vyvozené závěry. Skupina Giant zdůraznila, že důkazní břemeno nese Komise a že Komise neprokázala, že poskytování baterií a motorů elektrických jízdních kol je funkce, která je obvykle svěřena vládě.

                     (416)

                     Komise se v této souvislosti domnívala, že důkazy, které jsou k dispozici, jak jsou shrnuty v 414. bodě odůvodnění, a které vycházejí z dostupných údajů, postačují k prokázání pověření a usměrnění. Rovněž se připomíná, že čínská vláda poté, co byla informována o tom, že Komise má v úmyslu použít s ohledem na poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou dostupné údaje, nepodala žádné připomínky ani neposkytla další informace. Komise se na tomto základě domnívá, že důkazní břemeno nezvrátila. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

               3.7.2.4.   Subvencování výrobců motorů

                     (417)

                     Komise za prvé připomíná, že kvůli částečné nespolupráci ze strany čínské vlády musela Komise svá zjištění založit na dostupných údajích, které sestávaly ze zvláštní odvětvové zprávy, kterou poskytl žadatel, a informací předložených jediným spolupracujícím dodavatelem motorů, jenž odpověděl na dotazník Komise.

                     (418)

                     Jak je popsáno v 410. bodě odůvodnění, zpráva obsahuje řadu důkazů, že odvětví elektrických motorů obdrželo podporu prostřednictvím „pobídek ve formě vrácení daně“, „využití pozemků, kapitálových služeb a nabídky pracovních sil“.

                     (419)

                     To potvrdila i zjištění týkající se společnosti Bafang. Šetření skutečně prokázalo, že tato společnost obdržela subvence několika typů, které sestávaly z práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou, snížení sazby daně a řady grantů.

                     (420)

                     Několik stran podalo připomínky s odkazem na ustanovení čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 6 písm. d) základního nařízení týkající se přiměřenosti ceny, kterou je nutno určit s ohledem na podmínky převládající na trhu s danými výrobky a službami v zemi dodání výrobků nebo poskytnutí služeb. Jinými slovy, použitá referenční hodnota by měla souviset s podmínkami převládajícími na čínském trhu; nebo by měla být určena na základě podmínek převládajících na trhu v jiné zemi či na světovém trhu, jež jsou pro příjemce dostupné.

                     (421)

                     Komise zjistila, že podmínky převládající na trhu v ČLR byly narušeny vzhledem k platným vnitrostátním a odvětvovým politikám, které hospodářské subjekty provádějí. Kvůli částečné nespolupráci ze strany čínské vlády neměla mimoto Komise k dispozici zásadní informace o situaci na trhu s motory v Číně a o možných úpravách, které je třeba provést. Co se týká převládajících podmínek na trhu v jiné zemi či na světovém trhu, tyto informace nebyly k dispozici s úrovní podrobnosti, která by umožnila smysluplné srovnání. Komise proto musela vycházet z dostupných informací. Na tomto základě vyvodila Komise závěr, že převládající podmínky na čínském trhu neodůvodňují úpravy, a vypočítala proto referenční hodnotu pomocí metodiky popsané v 432. bodě odůvodnění.

                     (422)

                     Několik stran uvedlo, že Komise měla jako nezkreslenou referenční hodnotu alternativně použít dovozní ceny motorů poskytnuté spolupracujícími výrobci zařazenými do vzorku.

                     (423)

                     Vzhledem k podílu domácích dodavatelů motorů na trhu a skutečnosti, že tito dodavatelé tvoří ceny na čínském trhu, jak je uvedeno v 404. bodě odůvodnění, se nepokládalo za vhodné použít jako referenční hodnotu dovozní ceny, jelikož jejich výše byla ovlivněna stejnými narušeními, která se vyskytují na domácím trhu. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (424)

                     Skupina Giant a čínská vláda tvrdily, že přístup Komise porušuje ustanovení čl. 1 odst. 1.1 písm. b), článku 10 a čl. 32 odst. 32.1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož Komise nemůže obcházet svou povinnost dospět k závěru, že výrobci jsou pověřeni nebo usměrněni. Skupina Giant v této souvislosti uvedla, že Komise musí: 1) analyzovat, zda byly výrobcům poskytnuty subvence; 2) analyzovat, zda byly motory a baterie pořízeny za obvyklých tržních podmínek; 3) vypočítat, nakolik byly subvence přeneseny.

                     (425)

                     V tomto ohledu se usuzuje, že závěr Komise vychází z dostatečně podrobných důvodů shrnutých v 414. bodě odůvodnění. Co se týká připomínek skupiny Giant, Komise se domnívala, že jí vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády a skutečnosti, že pouze jeden dodavatel spolupracoval z vlastní iniciativy, chyběly zásadní informace. Na základě dostupných informací a analýzy, kterou Komise provedla, se však usuzovalo, že byly splněny podmínky pro vyvození závěru ohledně pověření a usměrnění. Co se týká přenesení, jelikož se analýza Komise na tuto záležitost nezaměřuje, nepovažovalo se toto tvrzení za podstatné. Z tohoto důvodu musela být tato tvrzení zamítnuta.

               3.7.2.5.   Specifičnost

                     (426)

                     Jak je prokázáno v 390. až 412. bodě odůvodnění, řada právních dokumentů, které jsou konkrétně zaměřeny na společnosti v odvětví elektrických jízdních kol, usměrňuje dodavatele vstupů, aby odvětví elektrických jízdních kol poskytovali motory za cenu nižší než přiměřenou. Na základě těchto dokumentů je prokázáno, že dodavatelé vstupů poskytují motory pouze omezenému počtu odvětví/podniků, které jsou v souladu s příslušnými politikami čínské vlády.

                     (427)

                     Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě poskytování motorů za cenu nižší než přiměřenou nejsou obecně dostupné, nýbrž jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Žádná ze zúčastněných stran mimoto nepředložila důkazy, které by naznačovaly, že tato forma subvencí vychází z objektivních kritérií nebo podmínek ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

               3.7.2.6.   Výhoda

                     (428)

                     Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku pořizovali motory na domácím trhu většinou od společností, které nejsou ve spojení, určité množství však také dováželi. Určitá nevýznamná množství byla pořízena od společností ve spojení. Pro některé výrobce byla společnost Bafang hlavním dodavatelem, na nějž připadalo více než 50 % objemu nákupů.

                     (429)

                     Jak je objasněno v 396. bodě odůvodnění, společnost Bafang jakožto podřízený hospodářský subjekt pověřený prováděním vnitrostátní politiky prodávala motory na domácím trhu za podstatně nižší ceny než při vývozu. Čínští vyvážející výrobci měli proto výhodu plynoucí z motorů prodávaných za cenu nižší než přiměřenou.

                     (430)

                     Několik stran uvedlo, že podle čl. 2 písm. a) a b) základního nařízení může subvenci poskytnout pouze vláda. Jelikož společnost Bafang je společností v soukromém vlastnictví, nelze ji pokládat za vládu ve smyslu čl. 2 písm. b), a nemůže být tedy poskytovatelem subvencí.

                     (431)

                     V této souvislosti se usuzovalo, že tato připomínka není relevantní vzhledem k závěru uvedenému v 412. bodě odůvodnění; tj. že dodavatelé motorů pro výrobce elektrických jízdních kol jsou čínskou vládou pověřeni a usměrněni k poskytování tohoto vstupu za cenu nižší než přiměřenou.

               3.7.2.7.   Výpočet výše subvence

                     (432)

                     Výhoda byla pro společnosti zařazené do vzorku vypočtena porovnáním cen motorů na domácím trhu a vývozních cen motorů, které společnost Bafang účtovala v období šetření. Toto porovnání bylo provedeno s použitím kombinace umístění (náboj nebo střed) a výkonu motoru (v kW). Vypočítané procentní podíly byly vztaženy k cenám hrazeným vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku při nákupu motorů od domácích dodavatelů. Nebyly provedeny žádné úpravy.

                     (433)

                     Skupina Giant tvrdila, že mezi motory pořizovanými v místě a elektrickými jízdními koly, která jsou vyvážena do EU, neexistuje souvislost.

                     (434)

                     V tomto ohledu se usuzovalo, že výhoda vymezená v 428. až 429. bodě odůvodnění představuje výhodu pro vyvážející výrobce elektrických jízdních kol, kteří nakupují domácí motory za cenu nižší než přiměřenou, a nesouvisí s konkrétními modely prodávaných elektrických jízdních kol. Byl tudíž vyvozen závěr, že skupina Giant získala při pořizování motorů na domácím trhu za zkreslené ceny kvůli pověření a usměrnění ze strany čínské vlády výhodu, jak je popsáno v 394. až 412. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (435)

                     Co se týká domácího prodeje, společnost Bafang uvedla, že seznam transakcí použitých k zjištění průměrné ceny motorů prodávaných na domácím trhu zahrnoval i prodej společnosti ve spojení. Společnost Bafang mimoto objasnila, že tento prodej společnosti ve spojení byl určen na vývoz, jelikož společnost ve spojení jednala jako domácí obchodník pověřený prodejem na vývoz. Společnost Bafang proto požadovala, aby Komise tento prodej z výpočtu průměrných cen domácího prodeje vyloučila.

                     (436)

                     Komise této žádosti vyhověla a dotyčný prodej z výpočtu průměrné ceny domácího prodeje vyloučila, jelikož byla spokojena s důkazy, které společnost Bafang předložila k doložení toho, že tento prodej je skutečně třeba považovat za „prodej na vývoz“ uskutečněný prostřednictvím domácího obchodníka ve spojení. Ve spisu nebyly každopádně k dispozici důkazy prokazující, zda se tento prodej obchodníkovi ve spojení uskutečnil za „obvyklých tržních podmínek“, či nikoli, jak je blíže objasněno v 437. až 441. bodě odůvodnění. Výpočty byly proto v souladu s tím pozměněny a v úvahu se bral pouze domácí prodej nezávislým odběratelům.

                     (437)

                     Co se týká průměrné ceny prodeje na vývoz, společnost Bafang s ohledem na týž prodej, jímž se zabýval 435. a 436. bod odůvodnění, tvrdila, že by ceny motorů vyvážených prostřednictvím domácího obchodníka, který je s ní ve spojení, měly být náležitě upraveny k odečtení prodejních, správních a režijních nákladů a zisku tohoto obchodníka.

                     (438)

                     V tomto ohledu nebylo možno zjistit, zda se transakce mezi společností Bafang a společností, která je s ní ve spojení, uskutečnily za „obvyklých tržních podmínek“, nebo zda je třeba prodej na vývoz pro nezávislé odběratele uskutečněný touto společností ve spojení upravit o přiměřenou výši zisku a prodejních, správních a režijních nákladů. Referenční hodnota pro stanovení ceny při prodeji na vývoz by měla každopádně vycházet ze skutečné vývozní ceny uhrazené nezávislým kupujícím, jelikož se tato cena považuje za tržní cenu, která není zkreslena narušením na domácím trhu, a to bez ohledu na výši prodejních, správních a režijních nákladů a zisku obchodníka společnosti Bafang. Aby bylo zajištěno přiměřené srovnání domácího prodeje a prodeje na vývoz na stejné obchodní úrovni a aby byl zajištěn soulad s úpravou ceny domácího prodeje, jak je objasněno v 435. a 436. bodě odůvodnění, rozhodla se Komise tento nepřímý prodej na vývoz prostřednictvím domácího obchodníka ve spojení vyloučit a výpočet průměrné vývozní ceny odpovídajícím způsobem pozměnila. Srovnání mezi cenou na domácím trhu a vývozní cenou bylo proto provedeno pouze s přihlédnutím k přímému prodeji společnosti Bafang nezávislým odběratelům na domácím i vývozním trhu. Úroveň reprezentativnosti takto upraveného příslušného prodeje byla nadále značná a tento prodej představoval téměř 70 % veškerého prodeje na vývoz. Tato zjištění byla rovněž všem zúčastněným stranám znovu sdělena v rámci poskytnutí dodatečných informací.

                     (439)

                     Po tomto opětovném poskytnutí informací společnost Bafang uvedla, že by prodej na vývoz uskutečněný společností, která je s ní ve spojení, pro nezávislé odběratele neměl být vyloučen, a rovněž tvrdila, že by příslušné prodejní transakce měly být náležitě upraveny směrem dolů, a to odečtením prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Společnost Bafang také tvrdila, že ji Komise mohla během šetření o tyto informace požádat za účelem zjištění, zda se prodej odběratelům ve spojení uskutečnil za „obvyklých tržních podmínek“.

                     (440)

                     V této souvislosti je třeba připomenout, že srovnání cen bylo provedeno pouze za účelem stanovení referenční hodnoty pro motory prodávané za cenu nižší než přiměřenou. Na základě připomínek, které společnost Bafang podala po poskytnutí informací, se pokládalo za vhodné vyloučit vývozní transakce uskutečněné prostřednictvím obchodníka ve spojení, jak tvrdila společnost Bafang, jelikož tyto transakce zahrnovaly prodejní, správní a režijní náklady a zisk a nebylo možno zjistit, zda jsou prodejní ceny těchto transakcí spolehlivé.

                     (441)

                     Mimoto je třeba objasnit, že existence prodejních, správních a režijních nákladů a zisku na úrovni obchodní společnosti byla útvarům Komise oznámena až po uskutečnění inspekce na místě a že společnost Bafang nepředložila tuto záležitost při poskytování informací týkajících se její ziskovosti na dvou různých trzích nebo při určování prvků, které mohou odůvodnit rozdíl mezi cenou na domácím trhu a vývozní cenou (viz 397. bod odůvodnění). Je nutno také uvést, že společnost Bafang toto tvrzení nedoložila příslušnými důkazy, jelikož ve svých připomínkách k poskytnutí informací nebo opětovnému poskytnutí informací neposkytla žádné další údaje o výši těchto prodejních, správních a režijních nákladů a zisku. Jak je objasněno v 437. bodě odůvodnění, náležitou referenční hodnotu pro prodej na vývoz bylo každopádně možno založit pouze na skutečné ceně stanovené pro konečného odběratele bez ohledu na případný zprostředkovatelský prodej a odpovídající výši prodejních, správních a režijních nákladů a zisku obchodníků, neboť ty nejsou při zjišťování náležité tržní ceny pro výpočet výhody plynoucí ze subvence podstatné. Na tomto základě Komise tato tvrzení zamítla.

                     (442)

                     Výše subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 3

                        Poskytování motorů za cenu nižší než přiměřenou

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 5,44 %

                                 Skupina Giant

                                 0,84 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,78 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 3,96 %

                                 Skupina Yadea

                                 2,99 %

               3.7.3.   Poskytování baterií za cenu nižší než přiměřenou

         3.7.3.1.   Vlastnictví domácích dodavatelů baterií pro elektrická jízdní kola

                     (443)

                     Jelikož čínská vláda neposkytla žádné informace týkající se počtu a vlastnictví domácích dodavatelů baterií pro elektrická jízdní kola, musela Komise vycházet z dostupných údajů ve smyslu čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise v této souvislosti analyzovala zvláštní zprávu o čínském odvětví lithiových baterií pro elektrická jízdní kola, kterou poskytl žadatel, a situaci dodavatelů baterií pro pět vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.

                     (444)

                     Komise současně určila 23 čínských dodavatelů baterií, z nichž byli nejméně tři členy sdružení CBA a nejméně jeden byl částečně ve vlastnictví státu. Na tyto dodavatele připadalo v období šetření 33 % celkového množství baterií a 31 % celkové hodnoty těchto nákupů. Jak je uvedeno v 133. až 139. bodě odůvodnění, během posuzovaného období řídila sdružení CBA Státní rada. Jak je uvedeno v 382. bodě odůvodnění, sdružení CBA ukládá s ohledem na provádění vnitrostátní politiky svým členům určité povinnosti.

                     (445)

                     Na tomto základě Komise usuzovala, že členové sdružení CBA jsou vázáni přísnými povinnostmi vůči sdružení, které řídí a na něž dohlíží Komise Státní rady pro dohled nad státními aktivy a jejich správu. Má se tudíž za to, že členové CBA, včetně dodavatelů baterií, jsou v odvětví jízdních kol podřízenými klíčovými hospodářskými subjekty, které jsou pověřeny prováděním vnitrostátní politiky k dosažení obecnějších cílů souvisejících s výrobou elektrických jízdních kol. Rovněž v případě baterií Komise tyto politiky blíže prověřila.

                     (446)

                     Podobně jako v případě motorů několik zúčastněných stran tvrdilo, že CBA je neziskové sdružení, jehož členy jsou společnosti, výzkumné útvary a místní sdružení v odvětví jízdních kol, jež se k němu připojily dobrovolně. Tyto strany rovněž tvrdily, že většinu členů CBA tvoří společnosti v soukromém vlastnictví.

                     (447)

                     V tomto ohledu se odkazuje na 166. a 168. bod odůvodnění, v nichž se uvádí, že kvůli neposkytnutí informací o vlastnictví domácích dodavatelů vstupních materiálů ze strany čínské vlády musela Komise vycházet z dostupných údajů. Tyto údaje prokazovaly, že řada členů CBA patří také k podnikům ve vlastnictví státu.

                     (448)

                     Čínská vláda tvrdila, že Komise neprokázala, že CBA je veřejnoprávním subjektem.

                     (449)

                     V této souvislosti se odkazuje na 138. bod odůvodnění a potvrzuje se závěr, že CBA působí podle obchodních pokynů a pod dohledem „Státní rady, ministerstva pro občanské záležitosti a příslušného obchodního útvaru společnosti“. Tak tomu bylo i v roce 2016, kdy byl schválen 13. plán pro jízdní kola.

                     (450)

                     Čínská vláda také uvedla, že podle stávající judikatury nepostačuje k prokázání pověření a usměrnění vlastnictví státu.

                     (451)

                     Ačkoliv samotné vlastnictví státu nepřestavuje dostatečnou podmínku pro pověření a usměrnění, je důležitým prvkem v tomto ohledu. Mimoto je třeba uvést, že jak je stanoveno v 452. až 484. bodě odůvodnění, analýza Komise je založena na řadě jiných faktorů, které dokládají tvrzení, že domácí dodavatelé baterií pro odvětví elektrických jízdních kol jsou pověřeni a usměrněni čínskou vládou. Z tohoto důvodu bylo nutno tyto připomínky zamítnout.

               3.7.3.2.   Vládní politiky a cíle

                     (452)

                     Komise určila několik právních zdrojů naznačujících veřejnou podporu odvětví baterií vzhledem k jeho postavení v dodavatelském řetězci odvětví elektrických jízdních kol.

                     (453)

                     Prvním dokumentem je plán rozvoje lehkého průmyslu (2016–2020), který vyhotovila čínská vláda za účelem provádění 13. pětiletého plánu a iniciativy „Made in China 2025“. V plánu jsou baterie zařazeny mezi „klíčová výrobní odvětví“. Co se týká baterií, plán doporučuje „podporovat odvětví baterií tak, aby se vyvíjelo směrem k ekologicky šetrným, bezpečným, vysoce výkonným výrobkům s dlouhou dobou životnosti. Urychlit výzkum, vývoj a industrializaci vysoce výkonných elektrod lithium-iontových baterií, membrán, elektrolytu, přísad nového typu a vyspělé technologie integrace systému, technologie pro olověné baterie nového typu, jako jsou spirálovité baterie a olovo-uhlíkové baterie, a olověné baterie nové generace, jako jsou bipolární a neolověné mřížky, a klíčových materiálů […]. Zaměřit se na vývoj galvanických baterií nového typu, olověných baterií nového typu, elektrických baterií pro vozidla využívající nové zdroje energie a palivových článků. Urychlit transformaci technického vybavení a modernizaci předních podniků v souladu s běžnými podmínkami v odvětví olověných baterií (verze z roku 2015). Aktivně podporovat vybudování systému pro recyklaci olověných baterií.“

                     (454)

                     V plánu jsou určena rovněž konkrétní opatření politiky na podporu každého z těchto klíčových výrobních odvětví. Ta jsou uvedena v 101. až 106. bodě odůvodnění a zahrnují mimo jiné preferenční úvěry, podporu pojištění vývozních úvěrů a podporu daňové politiky.

                     (455)

                     Druhým dokumentem je strategie iniciativy „Made in China 2025“. Jedná se o vnitrostátní strategii, která se zaměřuje na deset hlavních odvětví, která v období do roku 2025 získají zvláštní podporu a pozornost. Podpora je kromě jiných výsad poskytována formou úvěrů ze strany bank ve vlastnictví státu na nekomerčním základě a osvobození od požadavku na dodržování určitých norem a předpisů. Čínské odvětví baterií patří k oblastem, které vnitrostátní strategie podporuje. To je zjevné z tohoto výňatku:

                                 —

                                    Elektronická zařízení: „[…] Podporovat vývoj zařízení využívajících nové zdroje energie a obnovitelné zdroje energie, vyspělých zařízení pro skladování energie a zařízení pro přenos a přeměnu energie v inteligentních sítích a uživatelských koncových zařízení. Zajistit průlom ve výrobních a aplikačních technologiích pro klíčové součásti a materiály včetně elektronických zařízení s vysokým výkonem a vysokoteplotních supervodivých materiálů a rozvíjet možnost industrializace.“ (Kapitola III oddíl VI pododdíl 7).

                     (456)

                     Třetím dokumentem je 13. pětiletý plán pro odvětví jízdních kol a elektrických jízdních kol, který uvádí hlavní cíle, priority a režimy podpory pro toto výrobní odvětví a pro odvětví vyrábějící hlavní součásti, včetně odvětví baterií:

                                 —

                                       „Další podpora vývoje rozmanitých, značkových drahých jízdních kol ve výrobním odvětví a postupné zvyšování počtu cyklistů a podílu středně drahých a drahých jízdních kol; realizace lehkých a inteligentních elektrických jízdních kol s lithiovou baterií a neustálé zvyšování podílu jízdních kol s lithiovou baterií na trhu a podílu vývozu elektrických jízdních kol.“ (Oddíl V „Hlavní úkoly v oblasti rozvoje výrobního odvětví během 13. pětiletky“ pododdíl I plánu).

                                 —

                                       „Dále zlepšovat celkovou výkonnost čtyř hlavních elektrických součástí, a to řídicí jednotky, baterie, motoru a nabíječky, s cílem rozvíjet účinný, energeticky úsporný, bezpečný a spolehlivý elektrický systém elektrického jízdního kola.“ (Oddíl V pododdíl II plánu).

                                 —

                                       „Plán předpokládá další zlepšování celkové výkonnosti olověných baterií; širší využívání lithiových baterií v elektrických jízdních kolech; výzkum a vývoj nových typů baterií pro skladování energie.“ (Bod 4 tabulky 3 „Klíčové technologické inovace ve výrobním odvětví během 13. pětiletky“).

                     (457)

                     Čtvrtým dokumentem je 12. pětiletý plán pro odvětví baterií, který byl schválen v roce 2015, a byl tudíž použitelný od začátku období, které je předmětem šetření:

                                 —

                                       „Lithium-iontové baterie: Zvýšit využívání lithium-iontových baterií v elektrických jízdních kolech, elektrických motocyklech, autobusech a malých čistě elektrických automobilech (včetně elektrických automobilů s nízkou rychlostí), zvýšit podíl lithium-iontových baterií na trhu a usilovat o větší využívání lithium-iontových baterií v elektrických strojích tak, aby jejich podíl dosáhl více než 50 % celkového počtu baterií pro elektrické nástroje, a o to, aby podíl elektrických jízdních kol s lithium-iontovými bateriemi činil přibližně 20 %.“ (Kapitola I oddíl II).

                                 —

                                    „Podporovat spolupráci mezi dodavatelským řetězcem baterií a dodavatelskými řetězci předcházejících a navazujících výrobních odvětví zakládáním odvětvových aliancí nebo aliancí pro technickou spolupráci, jako jsou lithium-iontové baterie a elektrická jízdní kola, elektrické automobily, systémy řízení výkonu a jiné oblasti výměn a spolupráce, organizovat výzkum, zlepšovat výrobní technologii, prosazovat rozvoj a používání.“(Kapitola VI „Hlavní opatření a politická doporučení“ oddíl I).

                                 —

                                       „Vydat politické pokyny a vypracovat příslušné právní a správní předpisy s cílem i) prosazovat postupné stahování výrobků s významnými emisemi znečišťujících látek, plýtváním zdrojů a vysokou spotřebou energie z trhu, ii) směřovat k industrializaci špičkových technologických výrobků a iii) zvýšit podíl na mezinárodních trzích“. (Oddíl VI pododdíl V).

                                 —

                                       „Doporučuje se zavést průmyslové politiky, které podporují rozšiřování nových typů elektrických baterií (včetně lithium-iontových baterií, nikl-vodíkových baterií, nových olověných baterií atd.) a solárních článků, jako jsou daňové pobídky nebo vládní subvence, podporovat uvádění na trh a úspory energie. Doporučuje se zavést politiku subvencování elektrických jízdních kol s lithium-iontovými bateriemi na podporu popularizace těchto elektrických jízdních kol.“ (Kapitola VI oddíl V).

                     (458)

                     Pátým dokumentem je 13. pětiletý plán pro odvětví baterií, který dne 18. ledna 2016 přijala čínská asociace odvětví chemické a fyzické energie (China Chemical and Physical Power Industry Association):

                                 —

                                    „Hlavní úkoly a priority rozvoje“ oddíl II „Zaměření rozvoje odvětví chemické energie během 13. pětiletky“ pododdíl 2 „Odvětví lithium-iontových baterií a průmyslový řetězec“ (kapitola V):

                                             —

                                                „Měli bychom usilovat o zvýšení našeho vývozu v rámci řádné hospodářské soutěže (průměrný roční růst o 10 %) a zachovat rychlý rozvoj domácího trhu (průměrný roční růst o 20 %) s podporou příznivých politik státu, které se týkají vozidel využívajících nové zdroje energie, a přikládat význam zakládání a rozvoji ultravelkých podniků (nebo konsorcií podniků) a podporovat jejich zakládání a rozvoj, prosazovat podnikové inovace v oblasti technologií a produktů, známé značky a špičkové podniky.“

                                             —

                                                „Dále podporovat klíčové technologie v oblasti klíčových materiálů a klíčového zařízení, co nejdříve zlepšit vytváření řetězce v odvětví lithium-iontových baterií, podporovat odvětví lithium-iontových baterií a modernizaci výrobků a snížit náklady.“

                                 —

                                    „Prosazovat spolupráci mezi řetězcem v odvětví baterií a řetězci v předcházejících a navazujících výrobních odvětvích zakládáním odvětvových aliancí nebo aliancí pro technickou spolupráci, jako jsou lithium-iontové baterie a elektrická jízdní kola […].“ (Kapitola V „Hlavní opatření a politická doporučení“ oddíl I).

                     (459)

                     Kromě výše uvedených právních zdrojů vycházela Komise ze zprávy týkající se čínského odvětví lithiových baterií pro elektrická jízdní kola (vyhotovené společností Yubo Zhiye Business consulting). Zpráva („In-depth analysis lithium-ion battery industry for electric bicycles in 2018–2023 and guidance report on the „13th Five-Year“ development plan“) (51), která je veřejně přístupná na internetových stránkách poradenské společnosti (www.chinabgao.com), potvrzuje, že výrobní odvětví je významně subvencováno a že tyto subvence jsou poskytovány v zájmu celkového prospěchu odvětví elektrických jízdních kol:

                                 —

                                       „Dále podporovat klíčové technologie v oblasti klíčových materiálů a klíčového zařízení, co nejdříve zlepšit vytváření řetězce v odvětví lithium-iontových baterií, podporovat odvětví lithium-iontových baterií a modernizaci výrobků a snížit náklady.“ (Kapitola II oddíl III pododdíl III bod I).

                                 —

                                       „Spolupráce mezi řetězcem v odvětví baterií a mezi řetězci předcházejících a navazujících výrobních odvětví, jako jsou lithium-iontové baterie a elektrická jízdní kola, elektrické automobily a systémy řízení výkonu, bude podporována ve formě odvětvových aliancí nebo aliancí pro technickou spolupráci.“ (Kapitola II oddíl III pododdíl III bod II).

                                 —

                                       „V současnosti omezují rozvoj odvětví skladování energie vysoké náklady a trh očekává vysoké subvence pro odvětví skladování energie. Očekává se, že v odvětví lithiových baterií k tomu dojde ve střednědobém a dlouhodobém horizontu.“ (Kapitola V oddíl III).

                                 —

                                       „Podpora vnitrostátních politik: Vláda země a místní samosprávy aktivně podporovaly rozvoj odvětví elektrických jízdních kol a odvětví příslušenství a zavedly řadu preferenčních politik za účelem rozvoje souvisejících výrobních odvětví, což významně přispělo k rozvoji odvětví lithium-iontových baterií pro elektrická jízdní kola. Rozvoj odvětví lithiových baterií pro elektrokola v Číně významně podporuje rovněž rychlý rozvoj elektrických jízdních kol využívajících nové zdroje energie v minulých letech.“ (Kapitola X oddíl III).

                     (460)

                     Tyto dokumenty dokládají podporu vlády pro odvětví baterií a popisují rovněž dostupná opatření podpory, která bylo možno v minulých letech využít (preferenční financování, slevy na dani / osvobození od daně a pojištění vývozních úvěrů). Zdůrazňují také potřebu další integrace odvětví baterií a elektrických jízdních kol prostřednictvím posílené spolupráce a aliancí a uznávají existenci politiky subvencování odvětví elektrických jízdních kol za účelem popularizace a vývozu elektrických jízdních kol.

                     (461)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že odvětví baterií je podporovaným výrobním odvětvím, které může využívat různé subvence a jehož rozvoj je úzce spojen s rozvojem odvětví elektrických jízdních kol.

               3.7.3.3.   Pověření a usměrnění

                     (462)

                     Vzhledem k částečné nespolupráci ze strany čínské vlády nebyly od dodavatelů vstupních materiálů obdrženy odpovědi na dotazník, a Komise neměla k dispozici zásadní informace ohledně domácího trhu dodavatelů baterií. V souladu s čl. 28 odst. 1 základního nařízení musela Komise ve svých zjištěních ohledně pověření tudíž vycházet z dostupných údajů. V tomto ohledu sestávaly informace, které měla Komise k dispozici, z plánů vlády popsaných v oddíle 3.1, informací získaných od vyvážejících výrobců zařazených do vzorku, které se týkaly jejich domácích dodavatelů baterií, veřejně dostupných informací o sdružení CBA a jeho členech a informací získaných od společnosti Bafang, jediného spolupracujícího dodavatele vstupů.

                     (463)

                     Komise nalezla řadu právních zdrojů poukazujících na skutečnost, že čínská vláda přijala opatření k snížení nákladů na baterie s cílem poskytnout výrobcům v navazujícím odvětví elektrických jízdních kol výhodu.

                     (464)

                     Prvním dokumentem je 13. plán pro jízdní kola. V plánu se uvádí, že u šesti klíčových technologií bude dosaženo průlomu. Jednou z nich je celkové zlepšení výkonnosti olověných baterií a lithium-iontových baterií. Plán stanoví rovněž tři vyčíslitelné cíle:

                                 —

                                    Co se týká podílu lithiových baterií: „zajistit, aby procentní podíl jízdních kol s lithiovými bateriemi na celkovém objemu výroby elektrických jízdních kol přesáhl 30 %“.

                                 —

                                    Co se týká nákladů na baterie: „Při zachování vysokého koeficientu energetické účinnosti lithiových baterií dosáhnout zásadního pokroku ve výrobním procesu a v oblasti materiálů a snížit výrobní náklady lithiových baterií.“

                                 —

                                    Pokud jde o cenu baterií: „U lithiových baterií dále zlepšovat poměr výkon/cena, a to téměř na úroveň olověných baterií.“

                     (465)

                     Druhým dokumentem je 13. pětiletý plán pro baterie. Plán uvádí řadu vazeb na navazující výrobní odvětví, a zejména odvětví elektrických jízdních kol, jak je popsáno v 458. bodě odůvodnění. Uvádí rovněž spojitost mezi subvencováním odvětví baterií a odvětví elektrických jízdních kol: „Doporučuje se zavést politiku subvencování elektrických jízdních kol s lithium-iontovými bateriemi na podporu popularizace těchto elektrických jízdních kol“ (kapitola V oddíl V).

                     (466)

                     Třetím dokumentem je zvláštní zpráva o odvětví výroby baterií popsaná v 459. bodě odůvodnění, která objasňuje, že se „budoucí klíčové aplikace lithium-iontových baterií zaměří na elektrické nástroje, lehká elektrokola, vozidla využívající nové zdroje energie a systémy skladování energie“ (kapitola V oddíl II). Podle Komise to objasňuje, že čínské odvětví elektrických jízdních kol přechází na lithiové baterie. To potvrdily i odpovědi na dotazník poskytnuté vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.

                     (467)

                     Čtvrtým dokumentem jsou „prováděcí stanoviska k další podpoře zdravého rozvoje odvětví jízdních kol v našem městě“, která zveřejnila Komise pro ekonomiku a informační technologie města Tchien-ťin. V souladu s ustanoveními 13. plánu pro jízdní kola se ve stanoviscích doporučovalo používání domácích baterií při výrobě elektrických jízdních kol a snížení jejich nákladů: „S využitím předního domácího výzkumu a vývoje v oblasti lithiových baterií a materiálů a výrobních podniků jako Lishen, BAK a Gateway zlepšíme výzkum a vývoj vysoce výkonných, nízkonákladových, bezpečných a spolehlivých lithiových baterií pro elektrická jízdní kola a souvisejících podpůrných technologií.“

                     (468)

                     Na základě výše uvedených skutečností je zřejmé, že politika navržená čínskou vládou stanoví spojitost mezi rozvojem odvětví lithium-iontových baterií a odvětvím elektrických jízdních kol. Politika rovněž předpokládá, že odvětví baterií prostřednictvím subvencí sníží své náklady a ceny s cílem podpořit rozvoj odvětví elektrických jízdních kol. To jednoznačně prokazuje, že prostřednictvím těchto politik čínská vláda pověřuje a usměrňuje výrobce baterií, aby je prodávali za nízkou cenu ve prospěch navazujícího odvětví elektrických jízdních kol.

                     (469)

                     Co se týká dodavatelů baterií pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku, Komise v 444. bodě odůvodnění uvedla, že na členy CBA, kteří dodávají baterie vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, připadalo během období šetření 33 % celkového domácího množství dodaného vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku a 31 % celkové hodnoty domácích nákupů. V 383. bodě odůvodnění Komise mimoto dospěla k závěru, že členové CBA, včetně dodavatelů součástí, jsou podřízenými klíčovými hospodářskými subjekty, které jsou pověřeny prováděním vnitrostátní politiky k dosažení obecnějších cílů týkajících se výroby elektrických jízdních kol. Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že jiné informace nebyly k dispozici, se toto považovalo za reprezentativní, pokud jde o situaci na domácím čínském trhu s bateriemi.

                     (470)

                     Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany dodavatelů vyrábějících baterie musela Komise vycházet z informací získaných od společnosti Bafang, která prodávala baterie na domácím trhu i na vývoz. V této souvislosti bylo v rámci šetření zjištěno, že tato společnost prodávala rovnocenné modely baterií na domácím trhu za podstatně příznivější (nižší) ceny než při vývozu. V období šetření činil tento rozdíl 30 % až 50 %.

                     (471)

                     Několik stran tvrdilo, že prodej baterií společností Bafang nelze použít jako referenční hodnotu, a to z níže uvedených důvodů. Za prvé, společnost Bafang není výrobcem baterií. Za druhé, část baterií, které společnost Bafang vyváží, jakož i prodává na domácím trhu, se dováží. Tyto strany rovněž tvrdily, že srovnání cen společnosti Bafang nelze použít jako referenční hodnotu pro baterie, jelikož objem baterií prodaných společností Bafang byl v období šetření velmi nízký.

                     (472)

                     V tomto ohledu se za prvé připomíná, že vzhledem k částečné spolupráci ze strany čínské vlády, jak je uvedeno v oddíle 3.3.3, a k nespolupráci ze strany výrobců baterií musela Komise založit svá zjištění v souladu s článkem 28 základního nařízení na dostupných údajích. Na tomto základě se mělo za to, že dostupné údaje; tj. příslušné informace týkající se společnosti Bafang, jsou vhodné a přiměřené. Za druhé, vzhledem k vnitrostátní politice a ustanovením plánu pro jízdní kola, který vydalo CBA a jenž má konkrétně zlepšit u lithiových baterií poměr výkon/cena a zvýšit vývozní výkonnost vyvážejících výrobců elektrických jízdních kol, jak je zmíněno v 112., 113. a 464. bodě odůvodnění, se usuzovalo, že zdroj dodávek, tj. skutečnost, zda jsou baterie vyráběny interně, pořizovány na domácím trhu, nebo dokonce dováženy, není podstatný. Pro účely šetření je důležitý rozdíl u výrobců výrobku, který je předmětem šetření, mezi subvencovanou cenou baterií, která je skutečně hrazena, a reprezentativní tržní cenou, která by byla hrazena, pokud by nebyly poskytovány subvence. Na základě výše uvedených skutečností je třeba tato tvrzení zamítnout.

                     (473)

                     Tyto modely byly rovnocenné, jelikož byly označeny stejným interním referenčním kódem výrobku a měly stejnou kapacitu v mAH. Zjištěný podstatný cenový rozdíl mezi domácím a vývozním trhem u rovnocenných modelů však nebylo možno odůvodnit. Stejně jako u motorů nebyly ve spisu k dispozici žádné informace, které by objasňovaly různou výši cen kvůli zvláštním tržním podmínkám na jednotlivých trzích, na nichž jsou baterie prodávány. Tato hypotéza byla zejména v rozporu s informacemi získanými během šetření, tj. že jako člen sdružení CBA je společnost Bafang podřízena tomuto sdružení a že 13. plán pro jízdní kola, který se přímo dotýká CBA, má zlepšit vývozní výkonnost vyvážejících výrobců elektrických jízdních kol, jak je uvedeno v 112. a 113. bodě odůvodnění. Aby mohla společnost Bafang přispět k vývozní výkonnosti odvětví elektrických jízdních kol, je tudíž pověřena nebo usměrněna, aby na domácím trhu prodávala vstupy za nižší ceny, takže čínští vyvážející výrobci elektrických jízdních kol mohou snížit náklady a nabízet na vývozních trzích své výrobky za podstatně nižší ceny než jejich konkurenti, kteří musí pořizovat baterie za nesubvencované ceny. V důsledku toho nejednají dodavatelé baterií racionálně a prodávají baterie za nižší cenu na domácím trhu místo toho, aby usilovali o dosažení co nejvyššího zisku prodejem týchž modelů baterií na vývozních trzích za podstatně vyšší ceny, tudíž aby dosáhli podstatně vyššího zisku. Aby mohla přispět k vývozní výkonnosti výrobního odvětví, je proto společnost pověřena, aby na domácím trhu prodávala vstupy za nižší ceny, takže vyvážející výrobci elektrických jízdních kol mohou na vývozních trzích nabízet své výrobky za podstatně nižší ceny než jejich konkurenti, kteří musí pořizovat baterie za nesubvencované ceny.

                     (474)

                     Skupina Yadea a společnost Bafang tvrdily, že modely, které jsou prodávány na domácím trhu, a vyvážené modely nejsou stejné a že tyto modely jsou pořizovány u různých dodavatelů. Společnost Bafang proto navrhla, aby bylo srovnání provedeno pouze na základě naprosto stejných modelů baterií pořízených u jednoho dodavatele, jehož výrobky jsou vyváženy i prodávány na domácím trhu. Společnost Bafang také uvedla, že by omezení srovnání na baterie prodávané uvedeným dodavatelem vedlo i nadále k značnému rozdílu mezi cenami na domácím trhu a vývozními cenami, ačkoliv by tento rozdíl byl podstatně nižší než při použití modelů od všech ostatních dodavatelů.

                     (475)

                     V tomto ohledu je třeba uvést, že srovnání bylo provedeno pro výrobky, které mají v případě společnosti Bafang stejné interní referenční číslo. Proto se usuzovalo, že tyto modely jsou obdobné, zejména vzhledem ke skutečnosti, že mají stejnou kapacitu výkonu. Skutečnost, že by srovnání na základě modelů pořízených z naprosto stejného zdroje i nadále vedlo k značnému cenovému rozdílu, se nepokládala za důležitou. Z těchto důvodů byla výše uvedená tvrzení zamítnuta.

                     (476)

                     Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že čínská vláda pověřuje nebo usměrňuje čínské výrobce baterií, aby tento vstup dodávali domácím výrobcům elektrických jízdních kol za cenu nižší než přiměřenou.

                     (477)

                     Po poskytnutí informací skupina Giant uvedla, že podle zprávy odvolacího orgánu ve věci Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla na DRAMS nemohou „pouhá politická prohlášení představovat pověření nebo usměrnění pro účely čl. 1 odst. 1.1 písm. a) pododst. 1 bodu iv) Dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních“ (52). „Pověření a usměrnění znamená v důsledku přiznání odpovědnosti určitému soukromému subjektu nebo uplatňování moci nad tímto subjektem aktivnější úlohu vlády než pouhé pobízení“ (53). Odvolací orgán dospěl k závěru, že důkazy o „pověření nebo usměrnění soukromého subjektu zahrnují nějakou formu hrozby nebo nucení“ (54). Skupina Giant mimoto odkázala rovněž na zprávu panelu WTO ve věci Spojené státy – vývozní omezení, v níž se uvádělo, že pověření a usměrnění je proto nutně spojeno s těmito třemi prvky: i) výslovné nebo souhlasné zmocnění nebo příkaz; ii) určení konkrétní straně a iii) skutečnost, že jejich předmětem je konkrétní úkol nebo povinnost“ (55). Pouhý dohled nebo výkon obecných regulačních pravomocí proto k zjištění pověření a usměrnění nepostačuje (56).

                     (478)

                     V této souvislosti je třeba uvést, že se závěr Komise nezakládá výhradně na pouhém politickém prohlášení, jak je podrobně v oddíle 3.1. Vychází rovněž z úlohy CBA, na něž jakožto na asociaci sdružující nejen výrobce jízdních kol, nýbrž také výrobce baterií, dohlíží a usměrňuje je nejvyšší čínský orgán, tj. Státní rada. Mimoto se také připomíná, že členové CBA jsou povinni provádět usnesení CBA, a považují se tudíž za podřízené subjekty. V tomto ohledu se připomíná, že CBA vydalo 13. plán pro jízdní kola, který má konkrétně zlepšit vývozní výkonnost vyvážejících výrobců jízdních kol, jak je uvedeno v 112. a 113. bodě odůvodnění. Výše uvedené úvahy podporuje také řada výňatků ze zvláštní zprávy o odvětví výroby baterií uvedené v 459. bodě odůvodnění a obecněji z různých zdrojů zmíněných v 464. až 467. bodě odůvodnění, jež prokazují, že podpora odvětví baterií je závislá na jeho postavení v dodavatelském řetězci elektrických jízdních kol. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (479)

                     Skupina Giant se také domnívala, že Komise zvrátila důkazní břemeno s odkazem na částečnou nespolupráci ze strany čínské vlády, pokud jde o vyvozené závěry. Skupina Giant zdůraznila, že důkazní břemeno nese Komise a že Komise neprokázala, že poskytování baterií elektrických jízdních kol je funkce, která je obvykle svěřena vládě.

                     (480)

                     Stejně jako v případě závěru uvedeného v 415. bodě odůvodnění se mělo za to, že rovněž pro baterie jsou k dispozici důkazy založené na dostupných údajích, které postačují k prokázání pověření a usměrnění. Rovněž se připomíná, že čínská vláda poté, co byla informována o tom, že Komise má v úmyslu použít s ohledem na poskytování vstupů za cenu nižší než přiměřenou dostupné údaje, nepodala žádné připomínky ani neposkytla další informace. Na tomto základě se Komise domnívala, že důkazní břemeno nezvrátila. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.

               3.7.3.4.   Subvencování výrobců baterií

                     (481)

                     Komise nejprve připomíná, že kvůli částečné nespolupráci ze strany čínské vlády musela ve svých zjištěních vycházet z dostupných údajů, které sestávaly z vládních politik popsaných v oddíle 3.7.3.2 a zvláštní odvětvové zprávy, kterou poskytl žadatel, a z informací předložených jediným spolupracujícím dodavatelem baterií, jenž odpověděl na dotazník Komise.

                     (482)

                     Komise v 453. a 454. bodě odůvodnění poznamenala, že odvětví baterií je v plánu rozvoje lehkého průmyslu uvedeno jako „klíčové výrobní odvětví“ a že tento plán uvádí řadu opatření politiky ve formě správní, tržní, finanční a daňové podpory, kterou mají tato klíčová výrobní odvětví k dispozici.

                     (483)

                     Jak je popsáno v 459. bodě odůvodnění, zvláštní zpráva týkající se odvětví baterií obsahuje důkazy, že toto výrobní odvětví využívá „preferenční politiky“.

                     (484)

                     Na základě výše uvedených skutečností vyvodila Komise závěr, že výrobci baterií obdrželi subvence v různé podobě.

                     (485)

                     Několik stran podalo připomínky s odkazem na ustanovení čl. 14 písm. d) Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních a čl. 6 písm. d) základního nařízení týkající se přiměřenosti ceny, kterou je nutno určit s ohledem na podmínky převládající na trhu s danými výrobky a službami v zemi dodání výrobků nebo poskytnutí služeb. Jinými slovy, použitá referenční hodnota by měla souviset s podmínkami převládajícími na čínském trhu; nebo by měla být určena na základě podmínek převládajících na trhu v jiné zemi či na světovém trhu, jež jsou pro příjemce dostupné.

                     (486)

                     Komise zjistila, že podmínky převládající na trhu v ČLR byly narušeny vzhledem k platným vnitrostátním a odvětvovým politikám, které hospodářské subjekty provádějí. Kvůli částečné nespolupráci ze strany čínské vlády neměla mimoto Komise k dispozici zásadní informace o situaci na trhu s bateriemi v Číně a o možných úpravách, které je třeba provést. Co se týká převládajících podmínek na trhu v jiné zemi či na světovém trhu, tyto informace nebyly k dispozici s úrovní podrobnosti, která by umožnila smysluplné srovnání. Komise proto musela vycházet z dostupných informací. Na tomto základě vyvodila Komise závěr, že převládající podmínky na čínském trhu neodůvodňují úpravy, a vypočítala proto referenční hodnotu pomocí metodiky popsané v 495. bodě odůvodnění.

                     (487)

                     Skupina Giant a čínská vláda tvrdily, že přístup Komise porušuje ustanovení čl. 1 odst. 1.1 písm. b), článku 10 a čl. 32 odst. 32.1 Dohody WTO o subvencích a vyrovnávacích opatřeních, jelikož Komise nemůže obcházet svou povinnost dospět k závěru, že výrobci jsou pověřeni nebo usměrněni. Skupina Giant v této souvislosti uvedla, že Komise musí: 1) analyzovat, zda byly výrobcům poskytnuty subvence; 2) analyzovat, zda byly baterie pořízeny za obvyklých tržních podmínek; 3) vypočítat, nakolik byly subvence přeneseny.

                     (488)

                     V tomto ohledu se domnívala, že závěr Komise vychází z nedostatečně podrobných důvodů. Co se týká připomínek skupiny Giant, Komise se domnívala, že jí vzhledem k nespolupráci ze strany čínské vlády a skutečnosti, že pouze jeden dodavatel spolupracoval z vlastní iniciativy, chyběly zásadní informace Na základě dostupných informací a analýzy, kterou Komise provedla, se však usuzovalo, že byly splněny podmínky pro vyvození závěru ohledně pověření a usměrnění. Co se týká přenesení, jelikož se analýza Komise týkala pověření a usměrnění dodavatelů baterií k poskytování baterií výrobcům elektrických jízdních kol za cenu nižší než přiměřenou, a nikoli subvencí obdržených dodavateli baterií, nepovažovalo se toto tvrzení za podstatné, a bylo proto zamítnuto.

               3.7.3.5.   Specifičnost

                     (489)

                     Jak je uvedeno v 452. až 474. bodě odůvodnění, řada právních dokumentů, které jsou konkrétně zaměřeny na společnosti v odvětví elektrických jízdních kol, usměrňuje dodavatele vstupů, aby odvětví elektrických jízdních kol poskytovali baterie za cenu nižší než přiměřenou. Na základě těchto dokumentů je prokázáno, že dodavatelé vstupů poskytují baterie pouze omezenému počtu odvětví/podniků, které jsou v souladu s příslušnými politikami čínské vlády.

                     (490)

                     Komise proto dospěla k závěru, že subvence v podobě poskytování baterií za cenu nižší než přiměřenou nejsou obecně dostupné, nýbrž jsou specifické ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Žádná ze zúčastněných stran mimoto nepředložila důkazy, které by naznačovaly, že tato forma subvencí vychází z objektivních kritérií nebo podmínek ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení.

               3.7.3.6.   Výhoda

                     (491)

                     Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku pořizovali baterie na domácím trhu od společností, které nejsou ve spojení, určitá množství však také dováželi.

                     (492)

                     Vzhledem k částečné nespolupráci ze strany čínské vlády neposkytl žádný dodavatel vyrábějící baterie Komisi informace prostřednictvím odpovědí na zvláštní dotazník určený pro dodavatele vstupů v Číně. Komise proto musela při stanovení výše výhody, která byla poskytnuta vyvážejícím výrobcům zařazeným do vzorku, kteří pořizovali baterie na domácím trhu, vycházet v souladu s článkem 28 základního nařízení z dostupných údajů. Dostupné údaje tvořily informace získané od jediného dodavatele baterií, který při šetření spolupracoval. Jak je objasněno v 470. bodě odůvodnění, společnost Bafang jakožto podřízený hospodářský subjekt pověřený prováděním vnitrostátní politiky prodávala baterie na domácím trhu za podstatně nižší ceny než při vývozu. Čínští vyvážející výrobci měli proto výhodu plynoucí z baterií prodávaných za cenu nižší než přiměřenou.

                     (493)

                     Několik stran uvedlo, že podle čl. 2 písm. a) a b) základního nařízení může subvenci poskytnout pouze vláda. Jelikož společnost Bafang je společností v soukromém vlastnictví, nelze ji pokládat za vládu ve smyslu čl. 2 písm. b), a nemůže být tedy poskytovatelem subvencí.

                     (494)

                     V této souvislosti se usuzovalo, že tato připomínka není relevantní vzhledem k závěru uvedenému v 476. bodě odůvodnění; tj. že dodavatelé baterií pro výrobce elektrických jízdních kol jsou čínskou vládou pověřeni a usměrněni k poskytování tohoto vstupu za cenu nižší než přiměřenou.

               3.7.3.7.   Výpočet výše subvence

                     (495)

                     Výhoda pro společnosti zařazené do vzorku byla tudíž vypočítána porovnáním cen na domácím trhu a vývozních cen pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, účtovaných společností Bafang v období šetření. K zohlednění rozdílů v nákladech na dopravu a dovozních poplatcích byly provedeny úpravy. Toto porovnání bylo provedeno pro prodej totožných modelů a vedlo k cenovému rozdílu v období šetření ve výši 30 % až 50 %. Vypočítaný procentní podíl byl vztažen k cenám hrazeným vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku za baterie pořízené u čínských domácích dodavatelů.

                     (496)

                     Skupina Giant tvrdila, že mezi bateriemi pořizovanými v místě a elektrickými jízdními koly, která jsou vyvážena do EU, neexistuje souvislost.

                     (497)

                     V tomto ohledu se usuzovalo, že výhoda vymezená v 491. až 494. bodě odůvodnění představuje výhodu pro vyvážející výrobce elektrických jízdních kol, kteří nakupují domácí baterie za cenu nižší než přiměřenou, a nesouvisí s konkrétními modely prodávaných elektrických jízdních kol. Byl tudíž vyvozen závěr, že skupina Giant získala při pořizování motorů na domácím trhu za zkreslené ceny kvůli pověření a usměrnění ze strany čínské vlády výhodu, jak je popsáno v 462. až 476. bodě odůvodnění. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (498)

                     Co se týká úprav, společnost Bafang tvrdila, že náklady na dopravu související s elektrickými jízdními koly nemohou být vhodnou referenční hodnotou pro dopravu baterií, a požadovala, aby Komise poskytla bližší informace o provedených výpočtech.

                     (499)

                     V návaznosti na tyto připomínky poskytla Komise dotčené straně, která předložila dodatečné informace, další konečné informace. Každopádně se usuzovalo, že požadované informace jsou důvěrné a že nelze poskytnout údaje o jednotlivých společnostech. Komise také uvedla, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy. V tomto ohledu nebyly obdrženy žádné další připomínky.

                     (500)

                     Ostatní zúčastněné strany tvrdily, že v jejich případě nejsou údaje společnosti Bafang vhodnou referenční hodnotou, jelikož baterie nepořizují u společnosti Bafang.

                     (501)

                     V této souvislosti se uvádí, že vzhledem k částečné spolupráci ze strany čínské vlády a nespolupráci ze strany jakéhokoli jiného dodavatele baterií musela Komise vycházet z dostupných údajů; tj. informací, které poskytla společnost Bafang a které Komise mohla ověřit. Na tomto základě muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (502)

                     Výše subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 4

                        Poskytování baterií za cenu nižší než přiměřenou

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 6,91 %

                                 Skupina Giant

                                 0,38 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 5,51 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 8,97 %

                                 Skupina Yadea

                                 2,74 %

               3.7.4.   Poskytnutí práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou

         a)   Úvod

                     (503)

                     Veškeré pozemky v ČLR jsou buď vlastněny státem, nebo jsou v kolektivním vlastnictví (tvořeném buď vesnicemi, nebo městy) před tím, než může být právní nebo spravedlivý titul k pozemkům patentován nebo udělen vlastníkům ze strany podniků nebo jednotlivců. Veškeré pozemky v městských oblastech jsou ve vlastnictví státu a veškeré pozemky ve venkovských oblastech jsou ve vlastnictví místních obcí nebo měst.

                     (504)

                     Podle ústavního zákona ČLR a zákona o půdě si však společnosti a jednotlivci mohou koupit „práva k užívání pozemků“. U průmyslových pozemků činí obvyklá doba trvání smlouvy o pronájmu 50 let s možností prodloužení o dalších 50 let.

                     (505)

                     Podle čínské vlády může od 31. srpna 2006 podle článku 5 oznámení Státní rady týkající se posílení regulace pozemků (GF [2006] č. 31) stát udělit titul k průmyslovým pozemkům pouze průmyslovým podnikům, a to prostřednictvím výzvy k podávání nabídek nebo podobným postupem veřejných nabídek, v jehož rámci nesmí být konečná cena za smlouvu nižší než minimální cena nabídky. Čínská vláda se domnívá, že v ČLR existuje volný trh s pozemky a že cena, kterou průmyslový podnik platí za nájemní právo vztahující se k pozemku, odráží tržní cenu.

               b)   Právní základ

                     (506)

                     Poskytování práv k užívání pozemků v Číně spadá do oblasti působnosti zákona o správě půdy Čínské lidové republiky. Kromě toho jsou součástí právního základu tyto dokumenty:

                                 —

                                 zákon Čínské lidové republiky o správě městských nemovitostí (vyhláška prezidenta Čínské lidové republiky č. 18),

                                 —

                                 prozatímní nařízení Čínské lidové republiky o postoupení a převodu práva k užívání pozemků ve vlastnictví státu v městských oblastech,

                                 —

                                 nařízení o provádění zákona o správě půdy Čínské lidové republiky (vyhláška Státní rady Čínské lidové republiky [2014] č. 653),

                                 —

                                 předpis o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů,

                                 —

                                 oznámení Státní rady týkající se posílení regulace pozemků (GF [2006] č. 31).

               c)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (507)

                     Podle článku 10 „předpisu o přidělování práv k užívání stavebních pozemků ve státním vlastnictví na základě výzev k podávání nabídek, dražeb a cenových odhadů“ stanoví místní orgány ceny pozemků podle systému hodnocení městských pozemků, který se aktualizuje pouze každé tři roky, a podle vládní průmyslové politiky.

                     (508)

                     V předchozích šetřeních (57) Komise zjistila, že ceny hrazené za práva k užívání pozemků v ČLR nepředstavují tržní cenu určenou nabídkou a poptávkou na volném trhu, jelikož bylo zjištěno, že systém dražeb je nejasný, netransparentní a v praxi nefunguje a že ceny stanoví libovolně úřady. Jak bylo uvedeno v předchozím bodě odůvodnění, úřady stanoví ceny podle systému oceňování městských pozemků, který jim při určování ceny pozemků pro průmyslové využití ukládá kromě dalších kritérií povinnost brát v úvahu průmyslovou politiku, tj. umožnit například preferenční přístup k průmyslovým pozemkům společnostem v určitých výrobních odvětvích.

                     (509)

                     Současné šetření neukázalo v tomto ohledu žádné výrazné změny. Komise například zjistila, že žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku neprošel nabídkovým řízením ani podobným postupem veřejných nabídek s ohledem na jakékoli ze svých práv k užívání pozemků, a to ani v případě práv k užívání pozemků získaných v nedávné době. Práva k užívání pozemků v držení vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byla přidělena místními orgány za dohodnuté ceny.

                     (510)

                     Kromě systému pro sledování městských pozemků existuje rovněž systém pro sledování pohybu cen pozemků. V přezkumu před pozbytím platnosti týkajícím se solárních panelů pocházejících z Čínské lidové republiky (58) dospěla Komise k závěru, že v rámci systému pro sledování pohybu cen pozemků jsou ceny vyšší než minimální referenční ceny stanovené v rámci hodnotícího systému městských pozemků a používané orgány místní samosprávy, neboť posledně zmíněné ceny jsou aktualizovány pouze jednou za tři roky, zatímco ceny v rámci systému pro sledování pohybu cen jsou aktualizovány čtvrtletně. V rámci tohoto šetření však stejně jako ve výše zmíněném přezkumu před pozbytím platnosti nebyly k dispozici údaje o tom, že ceny pozemků jsou založeny na cenách v rámci systému pro sledování pohybu cen pozemků. Čínská vláda během šetření ve věci týkající se solárních panelů ve skutečnosti potvrdila, že systém pro sledování pohybu cen městských pozemků sleduje výkyvy cen pozemků v některých oblastech (tj. ve 105 městech) v ČLR a že je nastaven tak, aby posuzoval vývoj cen pozemků. Výchozí ceny v aukcích a nabídkových řízeních se však zakládaly na referenčních cenách stanovených v rámci hodnotícího systému pozemků. V tomto případě mimoto skupiny společností zařazené do vzorku obdržely pozemky prostřednictvím přímého přidělení. Proto skutečnost, že tento systém existuje, není relevantní, jelikož se na vyvážející výrobce zařazené do vzorku nevztahuje.

                     (511)

                     Komise zjistila, že jeden z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku obdržel od místních orgánů zpětné platby jako náhradu za ceny, které zaplatil za část svých práv k užívání pozemků, a jiný vyvážející výrobce zařazený do vzorku neuhradil práva k užívání pozemků v plné výši.

               d)   Závěr

                     (512)

                     Zjištění v rámci tohoto šetření ukazují, že situace ohledně poskytování a nabývání pozemků v ČLR je netransparentní a že ceny svévolně stanovují příslušné orgány.

                     (513)

                     Po poskytnutí informací několik stran uvedlo, že výše uvedený závěr je založen převážně na zjištěních v rámci předchozích šetření a že Komise nepředložila žádné důkazy prokazující, že v tomto šetření byla situace stejná. Komise podotýká, že našla důkazy popsané v 509. až 511. bodě odůvodnění, které podporují závěr Komise, že zjištění z předchozích šetření jsou dosud platná. K doložení opaku nebyly předloženy žádné nové důkazy. Z toho důvodu musela být tato tvrzení zamítnuta. Poskytování práv k užívání pozemků čínskou vládou by se proto mělo považovat za subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu iii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení v podobě poskytnutí zboží, kterým získávají společnosti z řad příjemců výhodu. Jak je vysvětleno v 507. až 510. bodě odůvodnění, fungující trh s pozemky v ČLR neexistuje a použití externí referenční hodnoty (viz 517. až 527. bod odůvodnění) prokazuje, že částka, kterou vyvážející výrobci zařazení do vzorku zaplatili za práva k užívání pozemků, je výrazně nižší než běžná tržní cena. V souvislosti s preferenčním přístupem k průmyslovým pozemkům pro společnosti, které patří do určitých výrobních odvětví, musí cena stanovená místními orgány zohledňovat průmyslovou politiku vlády, jak je uvedeno v 508. bodě odůvodnění. V rámci této průmyslové politiky popsané v 101. bodě odůvodnění se odvětví elektrických jízdních kol považuje za klíčové výrobní odvětví čínského lehkého průmyslu (59). Rozhodnutí Státní rady č. 40 navíc ukládá orgánům veřejné správy povinnost zajistit, aby byly pozemky poskytovány podporovaným odvětvím. Článek 18 rozhodnutí č. 40 objasňuje, že odvětví, která jsou „omezená“, nebudou mít k právům k užívání pozemků přístup. Z toho vyplývá, že subvence je specifická podle čl. 4 odst. 2 písm. a) a c) základního nařízení, jelikož preferenční poskytování pozemků je omezeno na společnosti, které patří do určitých výrobních odvětví, a vládní postupy v této oblasti jsou nejasné a netransparentní.

                     (514)

                     Po poskytnutí informací několik stran uvedlo, že Komise nedoložila své určení specifičnosti skutečnými důkazy prokazujícími, že odvětví elektrických jízdních kol patří k výrobním odvětvím, kterým jsou práva k užívání pozemků poskytována se zvýhodněnými sazbami.

                     (515)

                     V této souvislosti se odkazuje na 129. bod odůvodnění, a zejména na rozhodnutí č. 40, podle něhož by u podporovaných projektů měly být uplatňovány preferenční politiky týkající se pozemků. Jak je popsáno v 100. bodě odůvodnění, odvětví elektrických jízdních kol je klíčovým výrobním odvětvím. Vztahuje se na něj rovněž 13. plán pro jízdní kola vydaný sdružením CBA, které usměrňuje a na něž dohlíží Státní rada. Komise se proto domnívala, že odvětví elektrických jízdních kol patří k výrobním odvětvím, jimž jsou práva k užívání pozemků poskytována se zvýhodněnými sazbami. To potvrzují rovněž zjištění v rámci šetření uvedená v 507. až 511. bodě odůvodnění. Odvětví jízdních kol bylo mimoto uvedeno jako podporované výrobní odvětví již v 11. pětiletém plánu pro jízdní kola, v němž byl prosazován růst objemu výroby jízdních kol a elektrických jízdních kol. Odkazy na zlepšení a posílení odvětví elektrických jízdních kol se objevovaly rovněž v příslušném článku zveřejněném čínským sdružením výrobců jízdních kol, v němž jsou shrnuty cíle stanovené v duchu 11. pětiletého plánu pro jízdní kola (60). Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (516)

                     Tato subvence byla proto považována za napadnutelnou.

               e)   Výpočet výše subvence

                     (517)

                     Stejně jako v předchozích šetřeních (61) a v souladu s čl. 6 písm. d) bodem ii) základního nařízení byly jako externí referenční hodnota použity ceny pozemků ze samostatného celního území Tchaj-wan, Penghu, Kinmen a Matsu (dále jen „Čínská Tchaj-pej“) (62). Komise získala informace týkající se cen průmyslových pozemků zejména z oficiálních internetových stránek (http://lvr.land.moi.gov.tw/login.action) tchajwanského ministerstva vnitra pro hlavní průmyslové parky v šesti městech nacházejících se na západním pobřeží Tchaj-wanu, včetně měst Taipei City, New Taipei City, Taoyuan City, Taichung City, Tainan City a Kaohsiung City. Informace obsažené v databázi ministerstva vnitra odkazují na skutečné ceny transakcí, a nikoli nabídky průmyslových pozemků.

                     (518)

                     Po poskytnutí informací jedna strana uvedla, že Komise nezvolila pro ceny pozemků vhodnou externí referenční hodnotu, jelikož v daném případě neprovedla konkrétní analýzu skutečností týkajících se příslušného umístění vyvážejících výrobců zařazených do vzorku. Komise tuto připomínku zamítla a uvedla, že jak je popsáno v 517. bodě odůvodnění, její výběr se zakládal na šesti okresech, v nichž se nacházela většina tchajwanských průmyslových parků. Jelikož se všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku nacházejí v průmyslových zónách v Číně, byl faktor týkající se umístění zohledněn. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (519)

                     Výhoda pro příjemce se vypočte s přihlédnutím k rozdílu mezi částkou, kterou skutečně zaplatí každý vyvážející výrobce zařazený do vzorku (tj. zaplacená skutečná cena uvedená ve smlouvě a v příslušných případech cena uvedená ve smlouvě snížená o částku zpětných vládních plateb / grantů) za práva k užívání pozemků, a částkou, která by měla být běžně zaplacena na základě referenční hodnoty pro Čínskou Tchaj-pej.

                     (520)

                     Komise považuje Čínskou Tchaj-pej za vhodné externí měřítko z těchto důvodů:

                                 —

                                 srovnatelná úroveň hospodářského rozvoje, HDP a hospodářské struktury v Čínské Tchaj-peji a ve většině provincií a měst v ČLR, kde sídlí vyvážející výrobci zařazení do vzorku,

                                 —

                                 fyzická blízkost ČLR a Čínské Tchaj-peje,

                                 —

                                 vysoký stupeň rozvoje průmyslové infrastruktury v Čínské Tchaj-peji a v mnoha provinciích v ČLR,

                                 —

                                 silné hospodářské vazby a přeshraniční obchod mezi Čínskou Tchaj-pejí a ČLR,

                                 —

                                 vysoká hustota obyvatelstva v mnoha provinciích ČLR a v Čínské Tchaj-peji,

                                 —

                                 podobný typ pozemků a obchodních transakcí použitých pro stanovení relevantní referenční hodnoty v Čínské Tchaj-peji a v ČLR a

                                 —

                                 společné demografické, jazykové a kulturní charakteristické rysy Čínské Tchaj-peje a ČLR.

                     (521)

                     Komise považuje toto měřítko za spolehlivý zdroj údajů dostupný všem zúčastněným stranám.

                     (522)

                     Po poskytnutí informací několik stran uvedlo, že Čínská Tchaj-pej není vhodným externím měřítkem. Tyto strany tvrdily, že podobnosti a vazby mezi ČLR a Čínskou Tchaj-pejí popsané v 520. bodě odůvodnění odrážejí pouze situaci v minulých letech místo roku, v němž bylo právo k užívání pozemků pořízeno.

                     (523)

                     V této souvislosti je nutno uvést, že vypočítaná referenční hodnota byla upravena k zohlednění změn, k nimž došlo v průběhu času, aby se vzal v potaz vývoj HDP a inflace, jak je popsáno v 527. bodě odůvodnění. Skutečnost, že některá práva k užívání pozemků byla pořízena v dávné minulosti, byla tudíž již zohledněna.

                     (524)

                     Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by Thajsko bylo vhodnější než Čínská Tchaj-pej kvůli větší srovnatelnosti hospodářského vývoje a hustoty obyvatelstva. Mimoto uvedla, že Thajsko má vysoký stupeň průmyslové infrastruktury. Po zvážení tohoto tvrzení se Komise domnívala, že volba Čínské Tchaj-peje jako vhodného externího měřítka vycházela z posouzení řady faktorů uvedených v 520. bodě odůvodnění, jež odůvodňovaly její výběr jako platného měřítka. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto.

                     (525)

                     Jiná strana tvrdila, že metodika Komise pro stanovení zahraniční referenční hodnoty pro ceny práv k užívání pozemků byla chybná, a navrhla použití Indie místo Čínské Tchaj-peje, a to z těchto důvodů:

                                 —

                                 Ceny průmyslových pozemků byly získány pro vysoký počet různých průmyslových oblastí ve státech Bihár, Maháráštra a Tamilnádu.

                                 —

                                 Tyto tři státy jsou vysoce industrializované a vykazují vysokou úroveň hospodářského rozvoje a průmyslové infrastruktury podobně jako Čína.

                                 —

                                 Tyto tři státy jsou zeměpisně blízké jak navzájem, tak i Číně.

                                 —

                                 Mezi Indií a Čínou existují náležitě rozvinuté hospodářské vazby a přeshraniční obchod.

                                 —

                                 22 měst má podobnou hustotu obyvatelstva jako čínská průmyslová města.

                                 —

                                 Údaje týkající se cen průmyslových pozemků jsou v Indii veřejně přístupné.

                     (526)

                     Tvrzení této strany opomíjelo jeden zásadní prvek analýzy, a to úroveň hospodářského rozvoje těchto provincií. Podle veřejných zdrojů je úroveň HDP na obyvatele v těchto indických provinciích podstatně nižší než ve městech/provinciích, v nichž se nacházejí vyvážející výrobci. HDP na obyvatele ve státě Maháráštra (63), který je ze všech tří uváděných provincií nejvyšší, ve skutečnosti v období 2017–2018 činil pouze 2 500 USD, zatímco nejnižší úroveň zjištěná pro čínské vyvážející výrobce činila 7 932 USD, a to u Ťin-chua v roce 2012 (64). Šetření rovněž odhalilo, že HDP na obyvatele činil pro Kchun-šan (65), jež bylo v roce 2016 uvedeno jako město číslo jedna na úrovni všech čínských provincií (66), více než 20 000 USD. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem a faktorům uvedeným v 520. bodě odůvodnění bylo nutno toto tvrzení zamítnout.

                     (527)

                     Komise vypočítala váženou průměrnou cenu pozemků na základě prodejů pozemků v šesti městech uvedených v 517. bodě odůvodnění. Tyto údaje byly k dispozici teprve od srpna 2013. Pro období začínající od tohoto data proto Komise použila skutečné ceny poskytnuté tchajwanským ministerstvem vnitra. Pokud jde o práva k užívání pozemků nabytá před tímto dnem, historické ceny byly stejně jako v předchozích šetřeních vypočteny na základě vývoje HDP a inflace na Tchaj-wanu. Komise zejména upravila váženou průměrnou cenu pozemků za metr čtvereční na Tchaj-wanu o míru inflace a vývoj HDP při současných cenách v USD na Tchaj-wanu, kterou zveřejnil MMF pro rok 2015.

                     (528)

                     Po poskytnutí informací řada stran uvedla, že způsob, který Komise použila k výpočtu historických cen pozemků, nezohledňoval běžnou tržní sazbu. Tyto strany tvrdily, že Komise nevycházela z důkazů ohledně toho, že vývoj cen pozemků sledoval podobnou tendenci jako vývoj HDP a inflace. Toto tvrzení však nebylo podloženo žádnými důkazy. Proto muselo být zamítnuto.

                     (529)

                     Dvě zúčastněné strany rovněž uvedly, že z práv k užívání pozemků nezískaly žádnou výhodu, jelikož i) nájemné bylo zohledněno ve výrobních nákladech společností; ii) nájemné hrazené společnosti ve spojení bylo stanoveno podle tržních podmínek nebo za spravedlivých podmínek a iii) ze společnosti ve spojení nebyla každopádně přenesena žádná výhoda. Jeden z vyvážejících výrobců mimoto tvrdil, že společnost, která je s ním ve spojení, získala práva k užívání pozemků prostřednictvím soutěžního nabídkového řízení. Zmíněný vyvážející výrobce taktéž tvrdil, že by při výpočtu výhody mělo být každopádně odečteno nájemné hrazené straně, která je s ním ve spojení, za práva k užívání pozemků.

                     (530)

                     Co se týká stanovení nájemného, které je hrazeno společnosti ve spojení, žádný z dotčených vyvážejících výrobců nepředložil příslušné důkazy týkající se převládajících podmínek na trhu. Totéž platí, pokud jde o nabídkové řízení, jehož se společnost ve spojení údajně zúčastnila, aby získala práva k užívání pozemků, tj. na podporu tohoto tvrzení nebyly předloženy žádné důkazy. Tato tvrzení musela být proto zamítnuta.

                     (531)

                     Pokud jde o výpočet výhody, připomíná se, že bylo zjištěno, že v Číně jsou práva k užívání pozemků (jak je podrobně popsáno v 507. bodě odůvodnění a následujících bodech odůvodnění) odvětví elektrických jízdních kol poskytována za cenu nižší než přiměřenou. Tyto strany mimoto nepředložily žádné důkazy ohledně převládajících tržních podmínek v Číně. Výhoda se vypočítává na úrovni skupiny a transakce mezi společnostmi mají na celkový výpočet neutrální účinek. Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

                     (532)

                     V souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení byla výše subvence rozpočítána na období šetření, přičemž byla použita běžná doba platnosti práv k užívání pozemků určených k průmyslovému využití, tj. 50 let. Tato částka byla následně přičtena k celkovému obratu příslušné společnosti v období šetření, neboť daná subvence nebyla poskytnuta v závislosti na vývozní výkonnosti, ani podle množství zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených výrobků.

                     (533)

                     Výše subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 5

                        Poskytování práv k užívání pozemků za cenu nižší než přiměřenou

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 1,42 %

                                 Skupina Giant

                                 0,91 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,62 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 1,46 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,43 %

               3.8.   Programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

         3.8.1.   Úlevy na dani z příjmů podniků pro podniky zabývající se špičkovými a novými technologiemi

                     (534)

                     Podle zákona Čínské lidové republiky o dani z příjmů podniků (dále jen „zákon o dani z příjmů podniků“) mají podniky zabývající se špičkovými a novými technologiemi, kterým stát potřebuje poskytovat klíčovou podporu, nárok na nižší daň z příjmů se sazbou ve výši 15 %, místo běžné sazby daně ve výši 25 %.

               a)   Právní základ

                     (535)

                     Právním základem tohoto programu je § 28 zákona o dani z příjmů podniků a § 93 prováděcích pravidel k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků spolu s:

                                 —

                                 oběžníkem ministerstva pro vědu a techniku, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi a vydávání „správních opatření pro uznávání podniků zabývajících se špičkovými technologiemi“, G.K.F.H. [2016] č. 32,

                                 —

                                 oznámením ministerstva pro vědu a techniku, ministerstva financí a státní daňové správy o revizi, tisku a vydávání pokynů pro uznávání vedení podniků zabývajících se novými a špičkovými technologiemi, G.K.F.H. [2016] č. 195 a

                                 —

                                 pokyny k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích špičkových technologií (2011), vydanými NDRC, ministerstvem pro vědu a techniku, ministerstvem obchodu a národním úřadem pro duševní vlastnictví.

               b)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (536)

                     Společnosti, které mohou využívat odpočet daně, tvoří součást určitých prioritních oblastí špičkových a nových technologií podporovaných státem, jakož i stávajících priorit v oblasti špičkových technologií podporovaných státem, jak jsou uvedeny v pokynech k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích špičkových technologií.

                     (537)

                     Aby měly podniky na tento odpočet nárok, musí mimoto splňovat tato kritéria:

                                 —

                                 udržovat určitý poměr nákladů na výzkum a vývoj k příjmům z prodeje,

                                 —

                                 udržovat v celkovém příjmu podniku určitý podíl příjmů ze špičkových technologií/produktů/služeb a

                                 —

                                 zachovat v celkovém počtu zaměstnanců podniku určitý podíl technického personálu.

                     (538)

                     Společnosti, které toto opatření využívají, musí předkládat přiznání k dani z příjmu a příslušné přílohy. Skutečná výše výhody je zahrnuta v daňovém přiznání.

                     (539)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto režimu pouze na podniky, které působí v určitých prioritních oblastech špičkových technologií určených státem.

                     (540)

                     Po poskytnutí informací jedna strana tvrdila, že snížení daně z příjmů podniků v případě podniků zabývajících se špičkovými a novými technologiemi stanovené v § 28 zákona o dani z příjmů podniků nepředstavuje specifickou subvenci. Rovněž uvedla, že Komise neprokázala, že získání osvědčení podniku zabývajícího se špičkovými a novými technologiemi je omezeno na určité podniky. V této souvislosti se odkazuje na 536. až 539. bod odůvodnění, v nichž jsou uvedena kritéria způsobilosti v tomto ohledu, tj. omezení na podniky zabývající se špičkovými a novými technologiemi, jimž stát potřebuje poskytovat klíčovou podporu, což tudíž potvrzuje specifičnost subvence. Z tohoto důvodu muselo být toto tvrzení zamítnuto. Jelikož nebyly předloženy žádné další důkazy, zachovala Komise své stanovisko.

               c)   Výpočet výše subvence

                     (541)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší zaplacené daně na základě snížené sazby daně.

                     (542)

                     Výše subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 6

                        Úlevy na dani z příjmů podniků pro podniky zabývající se špičkovými a novými technologiemi

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0,00 %

                                 Skupina Giant

                                 0,65 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,41 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,70 %

               3.8.2.   Odpočet daně z příjmů podniků u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti

                     (543)

                     Odpočet daně u výzkumných a vývojových činností opravňuje podniky k preferenčnímu daňovému zacházení v souvislosti s jejich výzkumnými a vývojovými činnostmi v určitých prioritních oblastech špičkových technologií určených státem, pokud jsou splněny určité prahové hodnoty pro výdaje na výzkum a vývoj.

                     (544)

                     Konkrétně to znamená, že výdaje na výzkum a vývoj vzniklé v souvislosti s vývojem nových technologií, nových výrobků a nových dovedností, které netvoří nehmotná aktiva a jsou zaúčtovány do zisků a ztrát ve stávajícím období, podléhají dodatečnému 50 % odpočtu po odpočtu v plném rozsahu s ohledem na konkrétní situaci. Pokud výše uvedené výdaje na výzkum a vývoj tvoří nehmotná aktiva, podléhají odpisům založeným na 150 % nákladů na nehmotná aktiva.

               a)   Právní základ

                     (545)

                     Právním základem tohoto programu je § 30 odst. 1 zákona o dani z příjmů podniků společně s prováděcími pravidly k zákonu ČLR o dani z příjmů podniků, jakož i tyto dokumenty:

                                 —

                                 oznámení ministerstva financí a státní daňové správy a ministerstva pro vědu a techniku o zlepšování politiky daňových odpočtů u výdajů na výzkum a vývoj (Cai Shui [2015] č. 119),

                                 —

                                 oznámení státní daňové správy o otázkách týkajících se politiky daňových odpočtů u výdajů podniků na výzkum a vývoj a

                                 —

                                 pokyny k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích špičkových technologií (2011), vydané NDRC, ministerstvem pro vědu a techniku, ministerstvem obchodu a národním úřadem pro duševní vlastnictví.

               b)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (546)

                     V předchozím šetření (67) bylo zjištěno, že „nové technologie, nové výrobky a nové dovednosti“, u nichž lze odpočet daně využít, tvoří součást určitých oblastí špičkových technologií podporovaných státem, jakož i stávajících priorit v oblasti špičkových technologií podporovaných státem, jak jsou uvedeny v pokynech k nejnovějším prioritním oblastem rozvoje v odvětvích špičkových technologií.

                     (547)

                     Komise dospěla k závěru, že v případě tohoto odpočtu daně se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě příjmů prominutých čínskou vládou, čímž dotčené společnosti získávají výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto opatření pouze na podniky, kterým vznikly výdaje na výzkum a vývoj v určitých prioritních oblastech špičkových technologií určených státem.

                     (548)

                     Po poskytnutí informací některé strany tvrdily, že odpočet daně z příjmů podniků s ohledem na výdaje na výzkum a vývoj nepředstavuje specifickou subvenci a že v rámci kanadského antisubvenčního šetření týkajícího se určitých jednotkových nástěnných modulů z Číny nebyl vzhledem k absenci specifičnosti napaden. Komise odkázala na 546. a 547. bod odůvodnění, které se již zabývaly specifičností. Je třeba také uvést, že toto zjištění podporuje rovněž situace jednoho vyvážejícího výrobce, který využíval tuto preferenční daňovou politiku po získání osvědčení týkajícího se nových a špičkových technologií. Na základě výše uvedených skutečností bylo toto tvrzení zamítnuto.

               c)   Výpočet výše subvence

                     (549)

                     Výše napadnutelné subvence byla vypočtena na základě výhody, kterou příjemci získali během období šetření. Tato výhoda byla vypočtena jako rozdíl mezi celkovou výší splatné daně podle běžné daňové sazby a celkovou výší splatné daně po dodatečném 50 % odpočtu skutečných výdajů na výzkum a vývoj.

                     (550)

                     Výše subvence zjištěná s ohledem na tento program během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činí:

                        Tabulka 7

                        Odpočet daně z příjmů podniků u výdajů na výzkumné a vývojové činnosti

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0,21 %

                                 Skupina Giant

                                 0,05 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,19 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,51 %

               3.8.3.   Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky

                     (551)

                     Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky představuje obvyklou praktiku subvencování v podobě osvobození od přímé daně z příjmů a/nebo snížení této daně.

               a)   Právní základ

                     (552)

                     Právními základy těchto osvobození od daně z výnosů z dividend jsou § 25–§ 26 zákona o dani z příjmů podniků a § 83 nařízení, kterými se provádí zákon o dani z příjmů podniků.

               b)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (553)

                     Komise zjistila, že jedna společnost zařazená do vzorku získala osvobození od daně z výnosu z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky. Tato společnost požádala přímo místní finanční úřad o odečtení dividend získaných z kapitálových investic ze zdanitelného příjmu.

               c)   Závěr

                     (554)

                     Komise je toho názoru, že se jedná o subvenci ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení, neboť existuje finanční příspěvek v podobě ušlých příjmů čínské vlády, čímž získává dotčená společnost výhodu. Výhoda pro příjemce se rovná daňové úspoře. Tato subvence je specifická ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) základního nařízení, jelikož samotné právní předpisy omezují použití tohoto osvobození pouze na způsobilé tuzemské podniky, které jsou významně podporovány státem a jejichž rozvoj stát podněcuje.

                     (555)

                     V této souvislosti několik stran uvedlo, že tato subvence není specifická, a odkázalo na ustanovení § 83 prováděcích předpisů k zákonu o dani z příjmů podniků, jež souvisí s § 26 odst. 2 zákona o dani z příjmů podniků, a tvrdilo, že nejsou k dispozici důkazy prokazující, že se toto osvobození vztahuje pouze na způsobilé tuzemské podniky, které jsou významně podporovány státem a jejichž rozvoj stát podněcuje.

                     (556)

                     V této souvislosti se odkazuje na ustanovení § 25 zákona o dani z příjmů podniků, jež je součástí téže kapitoly jako ustanovení § 26 odst. 2; tj. „Kapitola IV Preferenční daňové politiky“, a tuto kapitolu zastřešuje. V tomto ustanovení je uvedeno, že „stát uplatňuje preferenční daňové politiky s ohledem na výrobní odvětví a projekty, jež jsou významně podporovány státem a jejichž rozvoj stát podněcuje“. Na tomto základě se usuzovalo, že tato preferenční daňová politika je omezena na určitá výrobní odvětví a projekty, je tudíž specifická. Rovněž důkazy obsažené ve spisu prokazují, že společnost, která tento režim využívala, měla osvědčení týkající se nových a špičkových technologií. Na základě výše uvedených skutečností bylo proto třeba toto tvrzení zamítnout.

               d)   Výpočet výše subvence

                     (557)

                     Komise vypočítala výši subvence jako rozdíl mezi výší daně běžně vybírané v období šetření a výší daně, kterou dotčená společnost skutečně uhradila.

                        Tabulka 8

                        Osvobození od daně z výnosů z dividend mezi způsobilými tuzemskými podniky

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0,00 %

                                 Skupina Giant

                                 0,00 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,04 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,00 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,00 %

               3.8.4.   Veškeré programy osvobození od přímých daní a jejich snížení

                     (558)

                     Celková výše subvencí zjištěná v souvislosti se všemi programy týkajícími se přímých daní během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila:

                        Tabulka 9

                        Osvobození od přímých daní a jejich snížení

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0,21 %

                                 Skupina Giant

                                 0,70 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,63 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,0 %

                                 Skupina Yadea

                                 1,21 %

               3.9.   Programy týkající se nepřímých daní a dovozního cla

               Osvobození od DPH a snížení dovozních cel při využívání dovezeného zařízení a technologií

                     (559)

                     Tento program stanoví osvobození od DPH a dovozních cel v případě dovozu investičního zařízení použitého při výrobě. Osvobození od daně je podmíněno tím, že zařízení nesmí být uvedeno na seznamu nezpůsobilých zařízení a že žádající podnik musí obdržet osvědčení o státem podporovaném projektu, jež vydávají čínské orgány nebo NDRC v souladu s příslušnými právními předpisy o investicích, daních a clech.

               a)   Právní základ

                     (560)

                     Právním základem tohoto programu je:

                                 —

                                 oběžník Státní rady o úpravě daňové politiky týkající se dováženého zařízení, Guo Fa [1997] č. 37,

                                 —

                                 oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy o úpravě některých preferenčních politik pro dovozní clo,

                                 —

                                 oznámení ministerstva financí, všeobecné celní správy a státní daňové správy [2008] č. 43,

                                 —

                                 oznámení NDRC o důležitých otázkách týkajících se nakládání s potvrzením pro projekty financované z domácích nebo zahraničních prostředků, jejichž vývoj je podporován státem, [2006] č. 316 a

                                 —

                                 katalog dováženého zboží, jež nelze osvobodit od cla, pro podniky se zahraničními investicemi nebo tuzemské podniky, 2008.

               b)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (561)

                     Komise zjistila, že žádný z vyvážejících výrobců zařazených do vzorku tento program nevyužil.

               3.10.   Grantové programy

         3.10.1.   Granty ad hoc poskytované místními/regionálními orgány

                     (562)

                     Žadatel ve svém podnětu tvrdil a předložil důkazy o tom, že odvětví elektrických jízdních kol v ČLR může od vládních orgánů různé úrovně, tj. místní, regionální nebo celostátní, získat různé jednorázové nebo opakující se granty.

                     (563)

                     Šetřením bylo zjištěno, že čtyři skupiny vyvážejících výrobců zařazené do vzorku obdržely od vládních orgánů různé úrovně v období šetření významné jednorázové nebo opakující se granty, což mělo za následek získání výhod. Některé z nich byly vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku uvedeny v odpovědích na dotazník, další pak byly zjištěny při inspekcích na místě. Žádný z nich nebyl zveřejněn v odpovědi čínské vlády na dotazník.

               a)   Právní základ

                     (564)

                     Tyto granty společnostem poskytly orgány na úrovni státu, provincií, měst, správních obvodů nebo okresů a všechny se zdály být specifické pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku nebo specifické, pokud jde o umístění a druh výrobního odvětví. Úroveň právní podrobnosti pro příslušný zákon, na jehož základě byly tyto výhody uděleny, pokud pro ně vůbec nějaký právní základ existoval, nebyla Komisi sdělena. Komisi však byla často předána kopie dokumentu vydaného vládním orgánem, který udělení finančních prostředků doprovázel (na nějž se odkazovalo jako na „oznámení“).

               b)   Zjištění, jež šetření přineslo

                     (565)

                     Vzhledem k vysokému počtu grantů obsažených v podnětu a/nebo zjištěných v účetnictví vyvážejících výrobců zařazených do vzorku je v tomto nařízení uvedeno jen shrnutí hlavních zjištění. Důkazy o existenci četných grantů a skutečnost, že byly poskytnuty na různých úrovních čínské vlády, předložili původně čtyři vyvážející výrobci zařazení do vzorku a zjištění týkající se těchto grantů jsou jednotlivým společnostem poskytnuta v jejich v příslušných informačních dokumentech.

                     (566)

                     K příkladům těchto grantů patřily patentové fondy, fondy a odměny v oblasti vědy a techniky, fondy na rozvoj podnikání, fondy na podporu vývozu, granty na účast na výstavách, granty na podporu modernizace výrobního zařízení, granty na podporu odborného vzdělávání, podpůrné fondy poskytované na úrovni okresů nebo provincií.

               c)   Závěr

                     (567)

                     Tyto granty představují subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu i) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení jakožto převod finančních prostředků od čínské vlády v podobě grantů pro výrobce dotčeného výrobku, čímž jim byla poskytnuta výhoda.

                     (568)

                     Tyto granty jsou specifické také ve smyslu čl. 4 odst. 2 písm. a) a odst. 3 základního nařízení, jelikož se zdá, že jsou omezeny na určité společnosti či konkrétní projekty v určitých regionech a/nebo na odvětví elektrických jízdních kol. Některé granty mimoto závisejí na vývozní výkonnosti ve smyslu čl. 4 odst. 4 písm. a). Tyto granty nesplňují požadavky čl. 4 odst. 2 písm. b) základního nařízení týkající se nespecifičnosti, jelikož podmínky způsobilosti a skutečná kritéria pro výběr způsobilých podniků nejsou transparentní ani objektivní a nepoužívají se automaticky.

                     (569)

                     Ve všech případech poskytly společnosti informace týkající se výše grantu a jeho poskytovatele. Dotčené společnosti rovněž většinou tento příjem vykázaly ve svém účetnictví v položce „jiný než provozní výnos“ a podpoložce „příjem od vlády nebo příjem ze subvencí“, přičemž toto účetnictví bylo ověřeno nezávislým auditem. Tato skutečnost byla považována za skutečný důkaz subvence, která poskytla napadnutelnou výhodu.

                     (570)

                     Komise proto dospěla k závěru, že tato zjištění představují v tomto ohledu přiměřený ukazatel míry subvencování. Jelikož uvedené granty vykazovaly společné rysy, byly uděleny orgánem veřejné správy a nebyly součástí zvláštního programu subvencí, nýbrž se jednalo o individuální granty pro toto (podporované) výrobní odvětví, posoudila je Komise společně.

               d)   Výpočet výše subvence

                     (571)

                     Výhoda byla vypočtena jako částka obdržená v období šetření nebo přičtená období šetření, kdy byla částka odepsána za dobu životnosti dlouhodobých aktiv, jichž se grant týkal. Komise zvažovala, zda uplatnit dodatečnou roční komerční úrokovou sazbu v souladu s oddílem F písm. a) pokynů Komise pro výpočet výše subvencí (68). Takový přístup by však zahrnoval mnoho složitých hypotetických faktorů, pro něž nejsou k dispozici žádné přesné informace. Komise proto shledala, že je vhodnější přičíst období šetření částky podle odpisových sazeb souvisejících dlouhodobých aktiv v souladu s metodikou výpočtu použitou v předchozích případech (69).

                     (572)

                     Skupina Yadea uvedla, že jeden z grantů, který obdržela před obdobím šetření, byl nesprávně rozložen na období tří let, včetně období šetření, a tvrdila, že by měl být vyloučen, jelikož s obdobím šetření nesouvisí.

                     (573)

                     Toto tvrzení bylo uznáno a výpočet byl příslušným způsobem upraven.

                     (574)

                     Skupina Giant tvrdila, že některé obdržené granty nebyly specifické a měly by být z výpočtu vyloučeny. S výjimkou jednoho z dotčených grantů nepředložila společnost příslušné důkazy. Toto tvrzení bylo proto možno uznat pouze ve vztahu k jednomu grantu, zatímco u zbývajících grantů bylo zamítnuto. Skupina Giant poukázala rovněž na administrativní chybu ve výpočtu, která byla opravena. Tato oprava však neměla vliv na celkovou výši subvencování dotyčné společnosti.

                     (575)

                     Výše subvence zjištěná v souvislosti s tímto typem subvencí během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila:

                        Tabulka 10

                        Granty ad hoc

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0,15 %

                                 Skupina Giant

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,07 %

               3.10.2.   Ostatní grantové programy

                     (576)

                     Během období šetření neobdrželi vyvážející výrobci zařazení do vzorku žádné finanční příspěvky z ostatních grantových programů uvedených v oddíle 3.3 bodě iii).

               3.10.3.   Veškeré grantové programy celkem

                     (577)

                     Celková výše subvencí zjištěná v souvislosti se všemi granty během období šetření u vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila:

                        Tabulka 11

                        Granty

                                 Společnost/skupina

                                 Míra subvence

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 0,15 %

                                 Skupina Giant

                                 0,14 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 0,25 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 0,07 %

                                 Skupina Yadea

                                 0,072 %

               3.11.   Závěr ohledně subvencování

                     (578)

                     Komise vypočítala výši napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku tak, že zkoumala každou subvenci nebo program subvencí a sečtením těchto výsledků vypočítala celkovou výši subvence pro každého vyvážejícího výrobce za období šetření. Při výpočtu celkového subvencování uvedeného níže Komise nejprve vypočetla procento subvencování, což je podíl výše subvence na celkovém obratu společnosti. Tento procentní podíl byl poté použit k výpočtu subvence, jež připadá na vývoz dotčeného výrobku do Unie v období šetření. Poté byla vypočítána výše subvence na kus dotčeného výrobku vyvezeného do Unie během období šetření a níže uvedená rozpětí byla vypočítána jako procento hodnoty nákladů, pojištění a přepravného („CIF“) téhož vývozu za kus.

                     (579)

                     V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení bude celková výše subvence pro spolupracující vyvážející výrobce nezařazené do vzorku vypočtena na základě celkového váženého průměru napadnutelných subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, s výjimkou zanedbatelných výší a rovněž výše subvencí zjištěné u položek, na něž se vztahují ustanovení čl. 28 odst. 1 základního nařízení. Komise však zohlední zjištění týkající se poskytování preferenčních úvěrů, i když se při určování uvedených výší musela částečně opírat o dostupné údaje. Komise se totiž domnívá, že dostupné údaje, které byly v uvedených případech použity, neovlivnily podstatným způsobem informace nezbytné ke spravedlivému určení výše subvencování prostřednictvím poskytování preferenčních úvěrů, takže vyvážející vývozci, kteří nebyli při šetření požádáni o spolupráci, nebudou použitím tohoto přístupu poškozeni (70).

                     (580)

                     Vzhledem k vysoké míře spolupráce ze strany čínských vyvážejících výrobců stanovila Komise výši pro „všechny ostatní společnosti“ na úrovni nejvyšší výše stanovené pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Výše pro „všechny ostatní společnosti“ bude použita na společnosti, které při šetření nespolupracovaly.

                        Tabulka 12

                        Napadnutelné subvence

                                 Název společnosti

                                 Výše napadnutelných subvencí

                                 Skupina Bodo Vehicle

                                 15,1 %

                                 Skupina Giant

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry a Yongkang Hulong Electric Vehicle

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity

                                 17,2 %

                                 Skupina Yadea

                                 10,7 %

                                 Ostatní spolupracující společnosti

                                 9,2 %

                                 Všechny ostatní společnosti

                                 17,2 %

               4.   ÚJMA

         4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroba v Unii

                     (581)

                     Na začátku posuzovaného období vyrábělo obdobný výrobek v Unii jednačtyřicet výrobců. Čtyři z nich během období šetření výrobu ukončili.

                     (582)

                     Na základě připomínek zúčastněných stran Komise provedla opětovné posouzení a zjistila, že šest společností, jež se původně pokládaly za součást výrobního odvětví Unie, by mělo být z definice výrobního odvětví Unie vyloučeno, jelikož zájem představovaný jejich dovozní činností překračoval zájem, který představuje jejich výrobní činnost v Unii.

                     (583)

                     Po tomto vyloučení představuje „výrobní odvětví Unie“ ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení 31 výrobců.

                     (584)

                     Celková výroba v Unii během období šetření byla stanovena přibližně na 1,1 milionu kusů. Komise toto číslo stanovila na základě údaje o spotřebě poskytnutého Svazem evropských výrobců jízdních kol (Confederation of the European Bicycle Industry, dále jen „CONEBI“), dovozních statistik a poměru prodeje a výroby výrobců v Unii zařazených do vzorku.

                     (585)

                     Jedna zúčastněná strana tvrdila, že by společnost ATALA a společnost Accell Nederland, která je s ní ve spojení, neměly být součástí výrobního odvětví Unie, protože společnost ATALA dováží elektrická jízdní kola z ČLR. Společnosti ATALA a Accell však nejsou ve spojení ve smyslu čl. 9 odst. 2 základního nařízení. Dovoz sám o sobě není každopádně důvodem k vyloučení z definice výrobního odvětví Unie.

               4.2.   Spotřeba v Unii

                     (586)

                     Komise určila spotřebu v Unii na základě informací, které poskytl CONEBI.

                     (587)

                     Spotřeba v Unii se vyvíjela takto:

                        Tabulka 13

                        Spotřeba v Unii (v kusech)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Unie celkem
                                 Spotřeba (v kusech)

                                 1 139 000

                                 1 363 842

                                 1 666 251

                                 1 982 269

                                    Index

                                    100

                                    120

                                    146

                                    174

                                    Zdroj: CONEBI.

                     (588)

                     Spotřeba v Unii trvale rostla z 1,1 milionu kusů v roce 2014 na téměř 2 miliony kusů v období šetření, což znamenalo nárůst během posuzovaného období o 74 %. Tento vývoj byl způsoben větším environmentálním povědomím a pokračujícími investicemi do marketingu a propagace a také do technologického vývoje elektrických jízdních kol.

               4.3.   Dovoz z ČLR

         4.3.1.   Objem a podíl dovozu z ČLR na trhu

                     (589)

                     Elektrická jízdní kola jsou od roku 2017 řazena do kódu KN 8711 60 10. Před rokem 2017 byla elektrická jízdní kola zařazena do kódu KN (ex) 8711 90 10, pod nímž byly zahrnuty i další výrobky. K vyřešení tohoto problému předložil žadatel podrobnou čínskou celní statistiku, ve které bylo možné identifikovat čínský vývoz elektrických jízdních kol.

                     (590)

                     Objem dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu tak, že pro příslušný kód HS provedla extrapolaci poměru čínského vývozu elektrických jízdních kol (jak je uvedeno výše) k celkovému vývozu z ČLR pod stejným kódem HS. Pro období devíti měsíců roku 2017 jsou čínské dovozní statistiky založeny přímo na údajích Eurostatu.

                     (591)

                     Podíl dovozu na trhu byl následně stanoven na základě srovnání objemu dovozu se spotřebou v Unii uvedenou v tabulce 13 v 586. bodě odůvodnění.

                     (592)

                     Dovoz z ČLR do Unie se vyvíjel takto:

                        Tabulka 14

                        Objem dovozu (v kusech) a podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Objem dovozu z ČLR (v kusech)

                                 199 728

                                 286 024

                                 389 046

                                 699 658

                                    Index

                                    100

                                    143

                                    195

                                    350

                                 Tržní podíl

                                 18 %

                                 21 %

                                 23 %

                                 35 %

                                    Index

                                    100

                                    120

                                    133

                                    201

                                    Zdroj: Eurostat, čínské vývozní statistiky.

                     (593)

                     Objem dovozu z ČLR se více než ztrojnásobil, přičemž došlo k jeho nárůstu z téměř 200 000 kusů v roce 2014 na téměř 700 000 kusů v období šetření. Tempo růstu se od roku 2016 do období šetření zrychlilo.

                     (594)

                     Souběžně se podíl na trhu Unie, který připadá na dovoz z ČLR, zvýšil z 18 % v roce 2014 na 35 % v období šetření.

                     (595)

                     CCCME a CEIEB vyjádřily obavy ohledně spolehlivosti statistiky čínských celních orgánů předložené žadatelem a požádaly o poskytnutí podrobných statistických údajů a zdroje těchto údajů.

                     (596)

                     Žadatel na podporu svého podnětu poskytl Komisi podrobné statistické údaje. Ve znění podnětu bez důvěrných údajů poskytl žadatel také souhrnné číselné údaje o vývozu za rok. Žadatel rovněž uvedl, že zdrojem jsou čínské celní orgány, zmínil použité kódy a vysvětlil svou metodiku pro vyloučení jiných výrobků než dotčeného výrobku.

                     (597)

                     Komise při ověřování těchto údajů zjistila, že žadatel tyto statistiky celních orgánů koupil od zavedené čínské společnosti, která se na tuto oblast specializuje, a že tytéž údaje jsou k dispozici i od jiných čínských poskytovatelů služeb.

                     (598)

                     Během ověřování bylo také prokázáno, že žadatel ve veřejně přístupné složce přesně popsal metodiku použitou k určení vývozu elektrických jízdních kol z ČLR.

                     (599)

                     Podrobné údaje předložené žadatelem byly navíc prověřeny srovnáním s jinými zdroji informací a ukázalo se, že jsou spolehlivé. Žádná jiná strana nepředložila alternativní zdroj informací ani alternativní metodiku.

                     (600)

                     Komise také zjistila, že podrobné údaje a totožnost společnosti, která tyto informace poskytla, byly ze své podstaty důvěrné ve smyslu čl. 29 odst. 1 základního nařízení. Zveřejnění totožnosti poskytovatele informací by mělo na stranu poskytující tyto informace nebo stranu, od níž byly získány, značný negativní dopad.

                     (601)

                     Vzhledem k těmto okolnostem a k úrovni zveřejnění souhrnných údajů a metodiky ve složce neobsahující důvěrné údaje Komise usoudila, že vstupní údaje a totožnost společnosti, která je dále prodává, nejsou nutné k tomu, aby mohla dotčená strana uplatnit své právo na obhajobu.

                     (602)

                     Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.

                     (603)

                     Zúčastněné strany tvrdily, že dovoz z ČLR sledoval trendy na trhu, jelikož rostla jak spotřeba v Unii, tak i čínský vývoz. Nicméně je třeba podotknout, že velikost růstu čínského vývozu je ve srovnání s růstem spotřeby v Unii velice odlišná. Od roku 2014 do období šetření vzrostl čínský vývoz o 250 %, zatímco spotřeba v Unii rostla mnohem pomaleji o 74 %. Trend byl tedy sice stejný, velikost růstu se však značně lišila.

               4.3.2.   Ceny dovozu z ČLR a cenové podbízení

                     (604)

                     Ceny dovozu stanovila Komise na základě údajů Eurostatu podle metody popsané v 589. bodě odůvodnění.

                     (605)

                     Průměrná cena dovozu z ČLR do Unie se vyvíjela takto:

                        Tabulka 15

                        Dovozní ceny (v EUR za kus)

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 ČLR

                                 472

                                 451

                                 477

                                 422

                                    Index

                                    100

                                    96

                                    101

                                    89

                                    Zdroj: Eurostat, čínské vývozní statistiky.

                     (606)

                     Průměrná cena dovozu z ČLR od roku 2014 do období šetření klesla o 11 %, přičemž k prvnímu poklesu o 4 % došlo mezi roky 2014 a 2015 a poté k druhému poklesu o 12 % mezi rokem 2016 a obdobím šetření.

                     (607)

                     Jelikož podrobný sortiment typů výrobku nebyl vzhledem k obecné povaze statistiky Eurostatu znám, nejsou údaje o vývoji cen zcela spolehlivé. Komise však zjistila, že průměrné ceny dovozu z ČLR byly výrazně nižší než ceny výrobců v Unii i než ceny dovozu z jiných třetích zemí, než je ČLR. Čínští vyvážející výrobci navíc rozšířili řadu výrobků prodávaných na trhu v Unii a zahrnuli do této řady i dražší elektrická jízdní kola, průměrná cena čínského dovozu však klesla.

                     (608)

                     Po poskytnutí informací řada vyvážejících výrobců tvrdila, že Komise posoudila vývoj průměrné ceny čínského dovozu nesprávně s konstatováním, že byla výrazně nižší než průměrná cena výrobců v Unii a třetích zemí. Tyto strany tvrdily, že průměrná cena čínského dovozu nevypovídá nic o možném cenovém podbízení, není-li provedena „analýza podobných výrobků“, tj. analýza na základě typu výrobku. Dotyčné strany uvedly, že by Komise měla uznat, že klesající průměrná cena čínského dovozu může odrážet pouze změnu v sortimentu výrobků.

                     (609)

                     Jak je uvedeno v 606. bodě odůvodnění, Komise souhlasí s tím, že změna sortimentu výrobků může ovlivnit vývoj průměrné ceny dovozu z ČLR. Trvá však na tom, že průměrné ceny dovozu z ČLR byly trvale podstatně nižší než průměrné ceny jakéhokoli jiného zdroje dodávek, a to navzdory situaci, kdy samotné zúčastněné strany tvrdily, že se u dotčeného výrobku zvýšila kvalita a došlo k přechodu do segmentů s vyššími cenami. Tuto klesající tendenci je mimoto nutno posoudit ve vztahu k analýzám podobných výrobků, které vedly k zjištěním týkajícím se značného cenového podbízení.

                     (610)

                     Cenové podbízení během období šetření zjistila Komise srovnáním:

                                 a)

                                 váženého průměru prodejních cen čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku za jednotlivé typy výrobku účtovaných nezávislým odběratelům na trhu Unie, které byly upraveny na úroveň ceny ze závodu, a

                                 b)

                                 odpovídajících vážených průměrných cen jednotlivých typů dováženého výrobku od vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, které byly účtovány prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie a stanoveny na základě cen CIF s příslušnou úpravou o cla ve výši 6 % a o náklady na dovoz.

                     (611)

                     Čínská vláda prohlásila, že by analýza cenového podbízení měla brát v potaz různé faktory, jako jsou typ elektrického jízdního kola (např. městské elektrické jízdní kolo a horské elektrické jízdní kolo), umístění motoru (nábojový nebo středový motor), výkon baterie a materiál, z něhož je elektrické jízdní kolo vyrobeno (např. ocel, hliník, uhlík). Bylo potvrzeno, že všechny tyto faktory byly při analýze cenového podbízení vzaty v úvahu.

                     (612)

                     Komise provedla cenové srovnání u jednotlivých typů transakcí na stejné obchodní úrovni, v případě potřeby s náležitou úpravou a po odečtení rabatů a slev. Co se týká obchodní úrovně těchto transakcí, bylo zjištěno, že jak výrobci v Unii zařazení do vzorku, tak i čínští vyvážející výrobci zařazení do vzorku prodávají odběratelům původního zařízení (OEM), ale i pod vlastní značkou. Bylo tedy zkoumáno, zda je úprava o rozdíly v obchodní úrovni odůvodněná. V tomto ohledu bylo posouzeno, zda existuje trvalý a zřejmý rozdíl mezi cenami při prodeji odběratelům původního zařízení a cenami prodeje pod vlastní značkou. Bylo zjištěno, že žádný trvalý a zřejmý rozdíl mezi těmito cenami v případě prodeje výrobců v Unii zařazených do vzorku neexistuje.

                     (613)

                     Výsledek srovnání byl vyjádřen jako procentní podíl obratu čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku v období šetření. Z tohoto srovnání vyplynulo, že se rozpětí cenového podbízení pohybovalo od 16,2 % do 43,2 %.

                     (614)

                     Po poskytnutí informací čínská vláda a vyvážející výrobce s dovozci ve spojení v Unii uvedli, že metodika, kterou Komise použila při výpočtu rozpětí cenového podbízení, uplatňovala analogicky ustanovení čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení. Tyto strany tvrdily, že Komise přitom porušila článek 2 a článek 8 základního nařízení a rovněž judikaturu EU a WTO. Dotyčné strany uvedly, že se metodika Komise neopírala o právní základ a že použití početně zjištěné ceny CIF porušilo její povinnost srovnat ceny v místě, kde dochází k hospodářské soutěži, a na stejné obchodní úrovni.

                     (615)

                     Komise připomíná, že co se týká cenového podbízení, základní nařízení nestanoví konkrétní metodiku. Instituce mají tedy při posuzování tohoto faktoru újmy široký prostor pro uvážení. Tento prostor je omezen nutností založit závěry na skutečných důkazech a provést objektivní posouzení, jak je požadováno v čl. 8 odst. 1 základního nařízení. Je třeba rovněž připomenout, že v čl. 8 odst. 2 základního nařízení je výslovně stanoveno, že existenci značného cenového podbízení je třeba posoudit na úrovni subvencovaného dovozu, a nikoli na úrovni ceny při případném následném dalším prodeji na trhu Unie.

                     (616)

                     Co se týče prvků, které mají být při výpočtu cenového podbízení zohledněny (zejména vývozní ceny), Komise musí tedy určit první bod, v němž dochází (nebo může docházet) mezi výrobci v Unii na trhu Unie k hospodářské soutěži. Tímto bodem je v podstatě nákupní cena prvního dovozce, který není ve spojení, jelikož tato společnost má v zásadě možnost najít si dodavatele ve výrobním odvětví Unie, nebo mezi zahraničními odběrateli. Toto posouzení by mělo vycházet z vývozní ceny s dodáním na hranice Unie, což je úroveň, která je považována za srovnatelnou s cenou ze závodu výrobního odvětví Unie. V případě prodeje na vývoz prostřednictvím dovozců ve spojení by bodem pro srovnání mělo být místo bezprostředně poté, co zboží překročí hraníce Unie, a nikoli v pozdější fázi v distribučním řetězci, například při prodeji konečnému uživateli zboží. Pravidla pro početní zjištění vývozní ceny obsažená v čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení jsou proto relevantní a použijí se analogicky, stejně tak, jak jsou relevantní pro stanovení vývozní ceny pro účely dumpingu. Analogické použití čl. 2 odst. 9 základního antidumpingového nařízení tak umožňuje dospět k ceně, která je plně srovnatelná s cenou CIF (hranice Unie), jež se používá při posuzování prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení.

                     (617)

                     Uvedený přístup zajišťuje rovněž soudržnost v případech, kdy vyvážející výrobce prodává zboží přímo odběrateli, který není ve spojení (ať se jedná dovozce, nebo konečného uživatele), neboť podle tohoto scénáře by ceny dalšího prodeje nebyly z podstaty věci použity. Jiný přístup by vedl k diskriminaci mezi vyvážejícími výrobci pouze na základě prodejního kanálu, který používají. Komise se domnívá, že by určení příslušné dovozní ceny pro výpočet cenového podbízení nemělo být ovlivněno tím, zda se vývoz uskutečňuje pro hospodářské subjekty ve spojení nebo nezávislé hospodářské subjekty v Unii. Metodika, kterou Komise používá, zajišťuje, že se v obou případech použije stejné zacházení.

                     (618)

                     Za účelem spravedlivého srovnání je proto opodstatněné odečíst od ceny dalšího prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, prodejní, režijní a správní náklady a zisk dovozce, který je ve spojení, a dospět tak ke spolehlivé ceně CIF.

                     (619)

                     Tato tvrzení byla proto zamítnuta.

                     (620)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci tvrdili, že se zamítnutí jejich žádosti o úpravu o rozdíly v obchodní úrovni, jak je uvedeno v 611. bodě odůvodnění, nezabývá rozdílem v cenách, který se vyskytuje na úrovni odběratelů původního zařízení. Tyto zúčastněné strany uvedly, že spravedlivé srovnání cen vyžaduje úpravu směrem nahoru, aby se zohlednila přirážka odběratelů původního zařízení a vlastníků značky po dovozu.

                     (621)

                     Jak již bylo objasněno v 611. bodě odůvodnění, Komise žádost o úpravu o rozdíly v obchodní úrovni posoudila a dospěla k závěru, že při prodeji původního zařízení a prodeji vlastníka značky neexistuje v Unii trvalý a zřejmý rozdíl v ceně. Úprava ceny čínského dovozu směrem nahoru o přirážku dovozců značkových výrobků, jež údajně zohledňuje rozdíl v obchodní úrovni, by narušila zjištění v rámci šetření, že při prodeji původního zařízení a prodeji vlastníka značky neexistuje v Unii trvalý a zřejmý rozdíl v ceně. Toto tvrzení bylo tedy zamítnuto.

               4.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

         4.4.1.   Obecné poznámky

                     (622)

                     V souladu s čl. 8 odst. 4 základního nařízení zahrnovalo posouzení dopadu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Unie posouzení všech hospodářských ukazatelů, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Unie během posuzovaného období.

                     (623)

                     Jak je uvedeno v 27. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie byl proveden výběr vzorku.

                     (624)

                     Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy.

                     (625)

                     Komise posoudila makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, růst, produktivita, rozsah rozpětí subvencování a překonání účinků dřívějšího subvencování) na základě informací, které pocházely od CONEBI, z dovozních statistik a od výrobců v Unii zařazených do vzorku.

                     (626)

                     Komise ověřila údaj o spotřebě, který poskytl CONEBI. Komise zjistila, že tyto údaje byly skutečně založeny na informacích získaných od národních sdružení evropských výrobců, že pocházely z prohlášení nebo přiměřených odhadů společností a že byly podloženy příslušnou dokumentací a postupy průzkumu.

                     (627)

                     Z těchto informací jsou odvozeny ukazatele prodeje, výroby, kapacity a zaměstnanosti výrobního odvětví Unie. Ty byly odhadnuty na základě příslušných poměrů výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tento přístup dodržuje metodiku, kterou žadatel popsal ve znění podnětu bez důvěrných údajů. K této metodice nepředložila připomínky žádná zúčastněná strana.

                     (628)

                     Na tomto základě dospěla Komise k závěru, že soubor makroekonomických údajů je pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie reprezentativní.

                     (629)

                     Komise posoudila mikroekonomické ukazatele (průměrné jednotkové prodejní ceny, náklady práce, jednotkové náklady, zásoby, ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic) na základě údajů obsažených v odpovědích na dotazník od výrobců v Unii zařazených do vzorku, které byly řádně ověřeny. Údaje se týkaly výrobců v Unii zařazených do vzorku.

               4.4.2.   Makroekonomické ukazatele

         4.4.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                     (630)

                     Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 16

                        Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Objem výroby (v kusech)

                                 831 142

                                 976 859

                                 1 095 632

                                 1 066 470

                                    Index

                                    100

                                    118

                                    132

                                    128

                                 Výrobní kapacita (v kusech)

                                 1 110 641

                                 1 366 618

                                 1 661 587

                                 1 490 395

                                    Index

                                    100

                                    123

                                    150

                                    134

                                 Využití kapacity

                                 75 %

                                 71 %

                                 66 %

                                 72 %

                                    Index

                                    100

                                    95

                                    88

                                    96

                                    Zdroj: CONEBI, výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (631)

                     Objem výroby výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 28 %, navzdory poklesu o 3 % mezi rokem 2016 a obdobím šetření.

                     (632)

                     Tento nárůst výroby byl způsoben zvýšením spotřeby v Unii. Výroba musí být plánována před velice krátkými prodejními sezónami, a do určité míry se tedy opírá o předpovědi prodeje. Pokles výroby mezi rokem 2016 a obdobím šetření se tudíž týkal především trvalé ztráty podílu na trhu ve prospěch dovozu z ČLR, což výrobní odvětví Unie donutilo přehodnotit očekávání.

                     (633)

                     Spotřeba v Unii mezi rokem 2014 a obdobím šetření vzrostla o 34 %. Výrobní kapacita se mezi lety 2014 a 2016 zvýšila o 50 %, poté však mezi rokem 2016 a obdobím šetření klesla o 10 %.

                     (634)

                     Využití kapacity se snížilo ze 75 % v roce 2014 na 72 % v období šetření. Jelikož kapacita rostla rychleji než výroba, kleslo využití kapacity mezi roky 2014 a 2016 ze 75 % na 66 %. Tento trend se mezi rokem 2016 a obdobím šetření obrátil, kdy se kapacita snížila více než výroba, což mělo za následek zvýšení využití kapacity z 66 % na 72 %.

                     (635)

                     Kapacita se vztahuje k teoretickému počtu elektrických jízdních kol, která lze vyrobit na dostupných výrobních linkách. Výrobní linky používané v současné době pro výrobu elektrických jízdních kol jsou většinou přestavěny z již existujících výrobních linek, které se dříve používaly pro výrobu konvenčních jízdních kol. Takovouto přestavbu lze provést rychle a s nízkými náklady. Kapacita pro výrobu elektrických jízdních kol představuje malou část stávající kapacity pro výrobu konvenčních jízdních kol. V důsledku toho mají ukazatele kapacity a využití kapacity omezený význam, jelikož je lze upravit s přihlédnutím k vývoji na trhu. V tomto konkrétním případě Komise rovněž zjistila, že přechod z výroby konvenčních jízdních kol na výrobu elektrických jízdních kol také nevyžaduje významné investice (s dopadem na peněžní tok, schopnost získat kapitál nebo pokračování činnosti), významné fixní náklady (s velkým dopadem na ziskovost související s využitím), ani omezení týkající se zvýšení výroby.

                     (636)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci tvrdili, že růst výroby nenaznačuje újmu. Dále uvedli, že výrobci v Unii mezi roky 2014 a 2016 svou kapacitu zvýšili. Tyto zúčastněné strany uvedly, že to bylo možné pouze kvůli tomu, že výrobní odvětví Unie do roku 2016 nečelilo hospodářské soutěži, jak bylo uznáno i v jeho podnětu. Tyto strany uvedly, že mezi roky 2014 a 2016 budovalo výrobní odvětví Unie velkou nadměrnou kapacitu, dokud nezjistilo, že tato nadbytečná kapacita ovlivňuje nepříznivě jeho ziskovost, a kapacitu snížilo za účelem zvýšení ziskovosti v době silného prodeje. Dotyčné zúčastněné strany však poznamenaly, že využití kapacity bylo vysoké a že pokles zaznamenaný v letech 2015–2016 odpovídal značnému zvýšení kapacity.

                     (637)

                     Komise podotkla, že v podnětu nebylo uvedeno, že výrobní odvětví Unie nečelilo mezi roky 2014 a 2016 hospodářské soutěži. Jak je uvedeno v 631. bodě odůvodnění, nárůst ve výrobě byl způsoben nárůstem spotřeby. Po roce 2015 se však vývoj výroby a spotřeby v rostoucí míře výrazně lišil, což se projevilo v tlaku na prodej a v trvalé ztrátě podílu na trhu. Obdobně se i kapacita až do roku 2016 zvyšovala stejným tempem jako spotřeba, a horší využití kapacity proto souviselo se stejným vzorcem. Jak je objasněno v 634. bodě odůvodnění, ukazatele kapacity a využití kapacity mají omezený význam, pokud jde o ziskovost.

                     (638)

                     Po poskytnutí informací CEIEB tvrdilo, že mezi zhoršením ukazatelů týkajících se kapacity a využití kapacity a subvencovaným dovozem z ČLR neexistuje souvislost, jelikož je obtížné určit, která část kapacity se využívá pro konvenční jízdní kola a která část pro elektrická jízdní kola, zejména vzhledem ke skutečnosti, že podle údajů zveřejněných CONEBI se výroba konvenčních jízdních kol v roce 2016 snížila o 3,7 %.

                     (639)

                     Komise připomenula, že kapacita a využití kapacity byly ověřeny ve vztahu k výrobku, který je předmětem šetření, a konvenční jízdní kola byla vyloučena. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

               4.4.2.2.   Objem prodeje a podíl na trhu

                     (640)

                     Objem prodeje výrobního odvětví Unie a jeho podíl na trhu se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 17

                        Objem prodeje a podíl na trhu

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Celkový objem prodeje na trhu Unie (v kusech)

                                 850 971

                                 932 846

                                 1 061 975

                                 1 019 001

                                    Index

                                    100

                                    110

                                    125

                                    120

                                 Tržní podíl

                                 75 %

                                 68 %

                                 64 %

                                 51 %

                                    Index

                                    100

                                    92

                                    85

                                    69

                                    Zdroj: CONEBI, výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (641)

                     Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období zvýšil o 20 %. Objem prodeje výrobního odvětví Unie se v letech 2014 až 2016 zvýšil o 25 %, načež mezi rokem 2016 a obdobím šetření klesl o 4 %.

                     (642)

                     Nárůst objemu prodeje v letech 2014 až 2016 byl podobně jako vývoj objemu výroby způsoben rostoucí spotřebou. Pokles objemu prodeje mezi rokem 2016 a obdobím šetření přímo souvisel s trvalou ztrátou podílu na trhu ve prospěch dovozu z ČLR.

                     (643)

                     Prodej výrobního odvětví Unie rostl mnohem pomalejším tempem než vývoj spotřeby. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu následkem toho výrazně poklesl, a to ze 75 % v roce 2014 na 51 % v období šetření.

                     (644)

                     Po poskytnutí informací CCCME uvedla, že celkové zvýšení prodeje v posuzovaném období o 20 % je třeba považovat za dobrý výsledek a nemůže naznačovat podstatnou újmu.

                     (645)

                     Zvýšení prodeje výrobního odvětví Unie o 20 % je však třeba posoudit s přihlédnutím k zvýšení spotřeby v Unii v témže období o 74 %, jak je uvedeno v tabulce 13. Zvýšení prodeje, které bylo mnohem nižší než nárůst spotřeby, nelze považovat za dobrý výsledek a může skutečně naznačovat podstatnou újmu.

                     (646)

                     CCCME rovněž tvrdila, že podle informací uvedených v podnětu zaznamenali výrobci v Unii, kteří podnět podpořili, během posuzovaného období pouze velmi malý pokles podílu na trhu o 2 procentní body. Tento malý pokles údajně potvrzuje, že dovoz dotčeného výrobku nezpůsobil žadatelům v tomto šetření podstatnou újmu.

                     (647)

                     V této souvislosti se uvádí, že podle článku 8 základního nařízení je pojem „újma“ vymezen jako „podstatná újma výrobnímu odvětví Unie“. Komise tudíž musí posoudit újmu způsobenou celému výrobnímu odvětví Unie, a nikoli pouze žadatelům. Komise zjistila, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo významnou ztrátu podílu na trhu ve výši 24 procentních bodů. Skutečnost, že někteří výrobci v Unii přišli o menší (nebo větší) podíl na trhu než jiní, toto zjištění nezpochybňuje.

               4.4.2.3.   Růst

                     (648)

                     Výrobní odvětví Unie nedokázalo plně využít nárůst spotřeby mezi rokem 2014 a obdobím šetření. Spotřeba vzrostla o 74 %, výrobní odvětví Unie však dokázalo zvýšit prodej pouze o 20 %. V důsledku toho výrobnímu odvětví Unie v témže období klesl podíl na trhu (o 24 procentních bodů). Výrobní odvětví Unie muselo kvůli subvencovanému dovozu z ČLR mezi rokem 2016 a obdobím šetření snížit výrobu, prodej, zaměstnanost a kapacitu.

               4.4.2.4.   Zaměstnanost a produktivita

                     (649)

                     Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 18

                        Zaměstnanost a produktivita

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Počet zaměstnanců

                                 2 488

                                 2 958

                                 3 458

                                 3 493

                                    Index

                                    100

                                    119

                                    139

                                    140

                                 Produktivita (kusy/zaměstnanec)

                                 334

                                 330

                                 317

                                 305

                                    Index

                                    100

                                    99

                                    95

                                    91

                                    Zdroj: CONEBI, výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (650)

                     Ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období vzrostla zaměstnanost o 40 %. K největšímu nárůstu došlo mezi roky 2014 a 2016. Mezi rokem 2016 a obdobím šetření se zaměstnanost téměř nezměnila.

                     (651)

                     V důsledku růstu zaměstnanosti, který byl rychlejší než růst výroby, klesla produktivita o 9 %.

               4.4.2.5.   Rozsah subvencování a překonání dřívějšího subvencování

                     (652)

                     Vzhledem k objemu a cenám dovozu z ČLR byl dopad rozsahu skutečného rozpětí subvencování na výrobní odvětví Unie zásadní.

                     (653)

                     Neexistují žádné důkazy o minulém subvencování.

               4.4.3.   Mikroekonomické ukazatele

         4.4.3.1.   Ceny a faktory ovlivňující ceny

                     (654)

                     Vážené průměrné jednotkové prodejní ceny čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované nezávislým odběratelům v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                        Tabulka 19

                        Prodejní ceny v Unii

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Průměrná jednotková prodejní cena v Unii (EUR/kus)

                                 1 112

                                 1 156

                                 1 237

                                 1 276

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    111

                                    115

                                 Jednotkové výrobní náklady (EUR/kus)

                                 1 068

                                 1 134

                                 1 173

                                 1 234

                                    Index

                                    100

                                    106

                                    110

                                    116

                                    Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (655)

                     Průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku se během posuzovaného období zvýšily o 15 % v souladu s nárůstem průměrných výrobních nákladů, které vzrostly o 16 %.

                     (656)

                     Jelikož průměrné náklady a ceny ovlivňuje sortiment prodávaný těmito výrobci, neznamená to, že náklady a ceny srovnatelného výrobku během posuzovaného období vzrostly o 16 %.

                     (657)

                     Po poskytnutí informací CEIEB, CCCME a někteří vyvážející výrobci tvrdili, že Komise neodůvodnila, proč by cena výrobního odvětví měla ve skutečnosti růst vyšším tempem. Bylo uvedeno, že tvrzení v 655. bodě odůvodnění ohledně toho, že se průměrná cena vztahuje na sortiment všech elektrických jízdních kol prodávaných výrobci zařazenými do vzorku, takovéto vysvětlení neposkytuje, a soudilo se, že by bylo logičtější mít za to, že ceny a náklady týchž výrobků rostou u dotčeného výrobku jako celku úměrně.

                     (658)

                     Komise za prvé podotýká, že referenčním rokem pro měření tohoto nárůstu byl rok 2014, kdy výrobní odvětví Unie zaznamenalo velmi nízkou úroveň ziskovosti a nejnižší ziskové rozpětí v posuzovaném období. Za druhé, za této situace odrážel růst průměrných cen vývoj průměrných výrobních nákladů a nepřesahoval je. Za třetí, jak je uvedeno v 655. bodě odůvodnění, tento vývoj nutně neznamená, že náklady a cena srovnatelného výrobku rostly stejně jako průměrné náklady a cena, jelikož se sortiment výrobků každou sezónu mění. Vzhledem k těmto prvkům a zjištěním týkajícím se cenového podbízení proto Komise nesouhlasí s tvrzením, že růst průměrné ceny výrobků prodávaných výrobním odvětvím Unie vyvrací existenci stlačování cen nebo snížení schopnosti zvýšit ceny.

               4.4.3.2.   Náklady práce

                     (659)

                     Průměrné náklady práce čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 20

                        Průměrné náklady práce na zaměstnance

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Průměrné náklady práce na zaměstnance (v EUR)

                                 38 348

                                 37 042

                                 34 818

                                 34 659

                                    Index

                                    100

                                    97

                                    91

                                    90

                                    Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (660)

                     Následkem zvýšení počtu továrních dělníků ve vztahu k zvýšení počtu zaměstnanců v prodejních a administrativních funkcích klesly průměrné náklady práce na jednoho zaměstnance během posuzovaného období o 10 %.

               4.4.3.3.   Zásoby

                     (661)

                     Stav zásob čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 21

                        Zásoby

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Konečné zásoby (v kusech)

                                 59 375

                                 73 521

                                 90 573

                                 98 412

                                    Index

                                    100

                                    124

                                    153

                                    166

                                    Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (662)

                     Konečný stav zásob čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 66 %.

                     (663)

                     Je třeba uvést, že stav zásob v období šetření byl zjišťován na konci září, kdy jsou zásoby obvykle nízké, jelikož se jedná o konec prodejní sezóny. V jiných obdobích byl stav zásob zjišťován v prosinci, kdy je naopak běžné mít v očekávání příští prodejní sezóny velké zásoby.

                     (664)

                     Zvýšení stavu zásob bylo proto výrazné. Bylo zjištěno, že tomu tak je vzhledem k obecnému vývoji na trhu a s ohledem na skutečnost, že zatímco objem výroby byl udržován na mnohem nižší úrovni než zvýšení spotřeby, objem prodeje stoupal ještě pomaleji než výroba, což vedlo k hromadění zásob, jak je obzvláště patrné na konci období šetření.

               4.4.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic a schopnost získat kapitál

                     (665)

                     Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic se u čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku v posuzovaném období vyvíjely takto:

                        Tabulka 22

                        Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % obratu z prodeje)

                                 2,7 %

                                 4,3 %

                                 3,8 %

                                 3,4 %

                                    Index

                                    100

                                    160

                                    142

                                    125

                                 Peněžní tok (v EUR)

                                 5 178 860

                                 – 5 433 666

                                 17 079 409

                                 4 955 399

                                    Index

                                    100

                                    – 105

                                    330

                                    96

                                 Peněžní tok (v % obratu z prodeje)

                                 1,1 %

                                 – 1,0 %

                                 2,5 %

                                 0,6 %

                                    Index

                                    100

                                    – 89

                                    218

                                    55

                                 Investice (v EUR)

                                 6 775 924

                                 17 773 148

                                 7 888 936

                                 11 965 802

                                    Index

                                    100

                                    262

                                    116

                                    177

                                 Návratnost investic

                                 18 %

                                 30 %

                                 38 %

                                 37 %

                                    Index

                                    100

                                    164

                                    213

                                    203

                                    Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (666)

                     Komise stanovila ziskovost čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku tak, že zisk před zdaněním z prodeje obdobného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje.

                     (667)

                     V roce 2014 bylo ziskové rozpětí na nízké úrovni ve výši 2,7 % a poté mezi rokem 2015 a obdobím šetření kleslo ze 4,3 % na 3,4 %.

                     (668)

                     Čistý peněžní tok je schopnost výrobců v Unii samofinancovat svou činnost. Peněžní tok se v posuzovaném období snížil o 4 % a v roce 2015 byl záporný. Nepokryl investice vynaložené v posuzovaném období.

                     (669)

                     Srovnání ziskového rozpětí v procentech obratu s peněžními toky z provozní činnosti vyjádřenými na stejném základě ukazuje velmi špatnou přeměnu zisku na peněžní toky, což je způsobeno kolísáním zásob.

                     (670)

                     Investice během posuzovaného období klesly o 77 %, přičemž představovaly maximálně 2 % prodeje.

                     (671)

                     Poměr návratnosti investic se v posuzovaném období zvýšil o 103 %. I když je odvětví elektrických jízdních kol ze strukturálního hlediska odvětvím využívajícím ve velké míře hotovost, jeho provoz vyžaduje jen málo aktiv a ta již obecně existují z výroby konvenčních jízdních kol. V této souvislosti má návratnost investic omezený význam.

                     (672)

                     Špatné finanční výsledky výrobního odvětví Unie, co se týče zisků a peněžních toků, během období šetření omezovaly jeho schopnost získávat kapitál.

                     (673)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci tvrdili, že úroveň ziskového rozpětí výrobního odvětví Unie během období šetření a jeho vývoj v posuzovaném období nevystihuje situaci podstatné újmy.

                     (674)

                     Ačkoliv při šetření byla zjištěna existence významného objemu dovozu za subvencované a podbízivé ceny, zjištěna byla také silná poptávka na trhu elektrických jízdních kol, která poněkud omezila negativní dopady na ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie. Toto zjištění se vztahuje na období mezi rokem 2016 a obdobím šetření, kdy se prudké zvýšení dovozu z ČLR časově shodovalo s poměrně malým poklesem prodeje výrobního odvětví Unie kvůli pokračující silné spotřebě. Komise však zjistila, že se ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie snižovalo během všech roků kromě jednoho a že celkově bylo na nízkých úrovních. Závěr ohledně podstatné újmy se mimoto nezakládá na jediném ukazateli. K vyvození závěru ohledně situace podstatné újmy byly spolu s vývojem ziskového rozpětí analyzovány i další ukazatele, z nichž některé mají finanční povahu, jako je peněžní tok. Toto tvrzení muselo být proto zamítnuto.

                     (675)

                     Po poskytnutí informací mělo CEIEB za to, že cílové ziskové rozpětí ve výši 4,3 % nebylo podstatně vyšší než ziskové rozpětí během období šetření ve výši 3,4 %, a uvedlo, že míra ziskovosti výrobního odvětví Unie v období šetření nesvědčí o újmě.

                     (676)

                     Jak je uvedeno v 670. bodě odůvodnění, odvětví elektrických jízdních kol je ze strukturálního hlediska odvětvím využívajícím ve velké míře hotovost. Je proto důležité zjistit, zda dosažená ziskovost umožňuje vytvářet dostatečný peněžní tok k zachování činnosti výrobního odvětví Unie. Jak je prokázáno v tabulce 22, peněžní tok výrobního odvětví Unie byl v období šetření nedostatečný a představoval pouze 0,6 % obratu z prodeje. Na základě posouzení celkové finanční situace výrobního odvětví Unie, a nikoli pouze samotné ziskovosti, je zjištění týkající se špatné finanční situace výrobního odvětví Unie zachováno.

                     (677)

                     Po poskytnutí informací CCCME uvedla, že vysoké investice a zaměstnanost mohly znamenat podstatně vyšší fixní náklady výrobců v Unii a mít významný dopad na ziskovost, zejména v případě nízkého využití kapacity.

                     (678)

                     Co se týká investic, tato připomínka byla analyzována v oddíle 5.2.3 tohoto nařízení, zejména v 705. až 707. bodě odůvodnění, v nichž Komise objasnila, že kapitálové výdaje neměly na ziskovost výrobního odvětví Unie významný dopad.

                     (679)

                     Pokud jde o zaměstnanost, CCCME tvrdila, že se obrovské zvýšení kapacity bezprostředně odrazilo ve významném nárůstu počtu zaměstnanců. Je však rovněž zřejmé, že zvýšení zaměstnanosti bylo vyvoláno také značným růstem výroby.

                     (680)

                     Komise zjistila, že zejména mezi roky 2014 a 2016 odrážela zaměstnanost mnohem více výrobu než výrobní kapacitu. V období šetření, kdy se prodej a výroba výrobního odvětví Unie navzdory rostoucí spotřebě v Unii vyvíjely negativně, nebylo výrobní odvětví Unie schopno zaměstnanost snížit, což vedlo k poklesu produktivity na zaměstnance. Tato klesající produktivita a následný negativní dopad na ziskovost výrobního odvětví Unie však přímo souvisí s rostoucími objemy subvencovaného dovozu čínských elektrických jízdních kol v posuzovaném období.

               4.4.4.   Závěr ohledně újmy

                     (681)

                     Výrobní odvětví Unie čelilo rychle narůstajícímu toku subvencovaného dovozu z Číny a nedokázalo využít růst trhu s elektrickými jízdními koly. V posuzovaném období vzrostl prodej o 20 %, zatímco spotřeba se zvýšila o 74 %. Zároveň došlo k poklesu podílu na trhu o 24 procentních bodů, z nichž 17 získal čínský dovoz, jehož ceny se během období šetření podbízely cenám výrobního odvětví Unie o 16 % až 43 %.

                     (682)

                     Tlak na prodej byl patrný v souvislosti s výrobou, zásobami, kapacitou, využitím kapacity a úrovní zaměstnanosti. Mezi lety 2014 a 2015 se výroba zvýšila stejnou měrou jako spotřeba (+ 18 %, resp. + 20 %). Po roce 2015 však bylo výrobní odvětví Unie nuceno předpokládaný prodej přehodnotit. Trend ve výrobě se poté zřetelně a stále více odchyloval od obecného vývoje trhu, přičemž výroba mezi rokem 2015 a obdobím šetření vzrostla o 9 % a spotřeba o 45 %.

                     (683)

                     S výjimkou roku 2014 však byla výroba soustavně vyšší než prodej, což vedlo k výraznému nárůstu zásob. Výrobní kapacita, jež se do roku 2016 zvyšovala v souladu se spotřebou, byla snížena, aby se dále nezhoršovala míra využití kapacity, která mezi roky 2014 a 2016 klesla o 9 procentních bodů.

                     (684)

                     Mezi rokem 2016 a obdobím šetření výroba celkově klesala, stavy zásob byly po prodejní sezóně vyšší než před ní, kapacita se snížila a zaměstnanost stagnovala, zatímco dovoz z ČLR vzrostl o 155 procentních bodů.

                     (685)

                     Vlivem tlaku na ceny a neschopnosti využít úspor z rozsahu na vznikajícím trhu byla ziskovost výrobního odvětví Unie v celém posuzovaném období na nízké úrovni. Tato nízká úroveň zisku a kolísání stavu zásob vedly k nízkým peněžním tokům z provozní činnosti, které byly pod úrovní investic vynaložených během posuzovaného období a vytvořily další prvek zranitelnosti tohoto odvětví, jež využívá ve velké míře hotovost a je značně závislé na likviditě poskytované bankami. Během období šetření vyhlásili čtyři výrobci úpadek.

                     (686)

                     Ukazatele újmy týkající se růstu, podílu na trhu, kapacity, využití kapacity, zásob, ziskového rozpětí, peněžního toku a schopnosti získat kapitál se vyvíjely negativně. Ostatní ukazatele nedosáhly záporné hodnoty jen díky silnému základnímu růstu poptávky.

                     (687)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci uvedli, že v rámci analýzy újmy nebyly uváženy faktory týkající se hospodářské soutěže. Tito vyvážející výrobci uvedli, že podnět připouštěl, že dovoz z ČLR neměl na trh dopad až do roku 2016, jelikož se zaměřoval na segmenty levných výrobků a výrobků střední třídy na trhu Unie, a že by se analýza újmy měla zaměřit na tyto konkrétní segmenty.

                     (688)

                     Bez ohledu na skutečnost, že tato tvrzení byla založena na nesprávném pochopení podnětu, Komise připomíná, že její závěry nevycházely z podnětu, nýbrž z jejího vlastního šetření a ze zjištění týkajících se subvencování, újmy a příčinné souvislosti. Jak je uvedeno v 746. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie působí ve všech segmentech trhu. Toto rozlišování dotčeného výrobku proto nebylo odůvodněné a tvrzení bylo nutné zamítnout. Po poskytnutí informací CCCME tvrdila, že jelikož ztráta podílu výrobního odvětví Unie na trhu postihla většinou jiné výrobce v Unii než žadatele, jak je objasněno v 645. bodě odůvodnění, dovoz z ČLR a výroba žadatelů se údajně uskutečnily ve značně odlišných segmentech trhu. Jak však již bylo zmíněno v 646. bodě odůvodnění, analýza újmy zahrnuje celé výrobní odvětví Unie, a nikoli pouze žadatele. Je nesporné, že výrobní odvětví Unie zaznamenalo značnou ztrátu podílu na trhu ve výši 24 procentních bodů, a to především ve prospěch čínského dovozu, který v posuzovaném období získal podíl na trhu ve výši 17 procentních bodů.

                     (689)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci uvedli, že tvrzení v 685. bodě odůvodnění ohledně toho, že se všechny zde uvedené ukazatele „vyvíjely negativně“, není pravdivé a je zavádějící. Tyto zúčastněné strany tvrdily, že ukazatel „růstu“ z hlediska výroby i prodeje a prodeje z hlediska hodnoty i objemu byl v posuzovaném období v podstatě pozitivní. Rovněž bylo uvedeno, že se „kapacita“ výrobního odvětví Unie významně zvýšila a že v posuzovaném období vzrostla také ziskovost i ceny. Tyto zúčastněné strany dodaly, že v rozporu s tím, co bylo uvedeno v 684. a 685. bodě odůvodnění, nebyly v posuzovaném období ukazatele výkonnosti, a zejména ziskovost nízké. Rovněž bylo uvedeno, že jelikož samotný žadatel připustil, že dovoz z ČLR až do roku 2016 nerostl a nebyl konkurenceschopný, důvodem nízkého ziskového rozpětí v roce 2014 mohla být pouze obchodní chyba ze strany samotných výrobců v Unii. CEIEB stejně tak tvrdilo, že pozitivní trendy v oblasti výroby, prodeje, výrobní kapacity a zaměstnanosti vyrovnávají ztrátu podílu na trhu a tlak na ceny a ziskovost. Uvedlo, že ztráta podílu na trhu byla jediným ukazatelem, který v posuzovaném období vykazoval negativní tendenci, a že sama o sobě k doložení existence újmy nepostačuje. Komise připomíná, že účelem analýzy újmy je posoudit úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie. To zahrnuje posouzení významu každého ukazatele výkonnosti, jejich vztahů a vývoje v posuzovaném období. Pouhé porovnání mezních bodů každého ukazatele zvlášť nemůže zohlednit ekonomické trendy v činnosti výrobního odvětví Unie. Zjištění týkající se ukazatele růstu bylo objasněno v 647. a 680. bodě odůvodnění a vycházelo z významného a rostoucího rozdílu mezi vývojem spotřeby a vývojem prodeje výrobního odvětví Unie, který se promítl do velmi významné ztráty podílu na trhu. Jak je objasněno v 681. až 683. bodě odůvodnění, dopad tohoto rozdílu se v průběhu času rozšířil na výrobu, zásoby, kapacitu, využití kapacity a úroveň zaměstnanosti. Jak je objasněno v 684. bodě odůvodnění, ziskové rozpětí bylo nesporně na nízké úrovni a ve všech letech s výjimkou jednoho vykazovalo klesající tendenci. Vzhledem ke skutečnosti, že odvětví elektrických jízdních kol je odvětvím využívajícím ve velké míře hotovost a spoléhá se na bankovní financování, musí analýza finanční situace zohlednit promítnutí zisku do peněžních toků z provozní činnosti, jež nebyly dostatečné a byly podstatně nižší než zisková rozpětí. Komise proto potvrdila, že trendy uvedené výše v tomto bodě odůvodnění naznačovaly celkově negativní a nepříznivou situaci a potvrzovaly její závěr, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.

                     (690)

                     Komise nesouhlasila ani s tvrzením, že nízké ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v roce 2014 mohlo být pouze důsledkem obchodní chyby, jelikož žadatel připustil, že dovoz z ČLR začal růst a stal se konkurenceschopným teprve od roku 2016. Komise soudila, že toto tvrzení vycházelo z nesprávného pochopení podnětu a že každopádně bylo v rozporu se zjištěními v rámci šetření, která prokázala, že dovoz z ČLR měl v roce 2014 významný podíl na trhu ve výši 18 % a že do roku 2016 svůj objem již zdvojnásobil. Toto tvrzení bylo proto zamítnuto.

                     (691)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci uvedli, že vývoj ukazatelů ve formě indexu, které nemají důvěrnou povahu, u výrobců v Unii zařazených do vzorku významně narušuje závěr Komise, že výrobnímu odvětví Unie byla způsobena podstatná újma.

                     (692)

                     Jak bylo uvedeno v 628. bodě odůvodnění, Komise v souladu se svou běžnou praxí posoudila mikroekonomické ukazatele újmy na základě ověřených údajů od výrobců v Unii zařazených do vzorku. Tyto ukazatele přispěly k zjištění podstatné újmy, nelze však mít za to, že samy o sobě tvoří úplné zjištění podstatné újmy (nebo že v tomto ohledu nahrazují celkové stanovení újmy provedené Komisí). Co se týká makroekonomických ukazatelů újmy, ty byly zjištěny pro celé výrobní odvětví Unie. Tento argument byl proto zamítnut.

                     (693)

                     Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrdila Komise závěry ohledně újmy uvedené v 680. až 685. bodě odůvodnění.

               5.   PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI

                     (694)

                     V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení Komise zkoumala, zda subvencovaný dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu. V souladu s čl. 8 odst. 6 základního nařízení Komise rovněž zkoumala, zda újmu mohly výrobnímu odvětví Unie způsobit současně i jiné známé činitele.

                     (695)

                     Komise zajistila, aby případná újma, kterou mohly způsobit jiné činitele než subvencovaný dovoz z ČLR, nebyla přičítána na vrub tomuto subvencovanému dovozu. Těmito činiteli jsou: dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a údajný dopad investic a rozšiřování kapacit.

               5.1.   Účinek dovozu subvencovaných výrobků

                     (696)

                     Ceny subvencovaného dovozu z ČLR se během období šetření výrazně podbízely cenám výrobního odvětví Unie a rozpětí tohoto cenového podbízení bylo v rozmezí od 16,2 % do 43,2 %. Během posuzovaného období přišlo výrobní odvětví Unie o podíl na trhu ve výši 24 procentních bodů, přičemž tento trh vzrostl o 74 %, zatímco dovoz z ČLR se zvýšil o 250 % a jeho podíl na trhu stoupl o 17 procentních bodů – z 18 % na 35 %. Tlak na ceny vyvíjený subvencovaným dovozem z ČLR způsobil, že se zisky a peněžní toky držely na nízkých úrovních.

               5.2.   Účinky dalších faktorů

         5.2.1.   Dovoz ze třetích zemí

                     (697)

                     Objem dovozu z jiných třetích zemí se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 23

                        Dovoz ze třetích zemí

                                 Země

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                    Tchaj-wan

                                 Objem (v kusech)

                                 21 335

                                 43 095

                                 79 312

                                 108 817

                                    Index

                                    100

                                    202

                                    372

                                    510

                                 Tržní podíl

                                 2 %

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Průměrná cena

                                 622

                                 571

                                 843

                                 1 016

                                    Index

                                    100

                                    92

                                    135

                                    163

                                    Vietnam

                                 Objem (v kusech)

                                 37 892

                                 74 259

                                 91 468

                                 101 376

                                    Index

                                    100

                                    196

                                    241

                                    268

                                 Tržní podíl

                                 3 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 5 %

                                 Průměrná cena

                                 435

                                 539

                                 542

                                 570

                                    Index

                                    100

                                    124

                                    125

                                    131

                                    Švýcarsko

                                 Objem (v kusech)

                                 883

                                 14 310

                                 30 477

                                 28 440

                                    Index

                                    100

                                    1 621

                                    3 452

                                    3 221

                                 Tržní podíl

                                 0 %

                                 1 %

                                 2 %

                                 1 %

                                 Průměrná cena

                                 1 140

                                 1 391

                                 1 606

                                 1 606

                                    Index

                                    100

                                    122

                                    141

                                    141

                                    Japonsko

                                 Objem (v kusech)

                                 16 994

                                 4 217

                                 1 613

                                 1 710

                                    Index

                                    100

                                    25

                                    9

                                    10

                                 Tržní podíl

                                 1 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 0 %

                                 Průměrná cena

                                 1 098

                                 1 406

                                 1 687

                                 952

                                    Index

                                    100

                                    128

                                    154

                                    87

                                    Celkový dovoz ze všech třetích zemí kromě ČLR

                                 Objem (v kusech)

                                 77 104

                                 135 881

                                 202 870

                                 240 343

                                    Index

                                    100

                                    176

                                    263

                                    312

                                 Tržní podíl

                                 7 %

                                 10 %

                                 12 %

                                 12 %

                                 Průměrná cena

                                 641

                                 666

                                 828

                                 897

                                    Index

                                    100

                                    104

                                    129

                                    140

                                    Zdroj: Eurostat.

                     (698)

                     Objem dovozu z jiných třetích zemí, než je ČLR, se výrazně vyvíjel a jeho podíl na trhu se zvýšil ze 7 % v roce 2014 (77 000 kusů) na 12 % (240 000 kusů) v období šetření. Tempo tohoto růstu se však zpomalilo, když čínští vyvážející výrobci začali po roce 2015 vyvíjet intenzivnější činnost.

                     (699)

                     Tento dovoz pocházel téměř výlučně z Tchaj-wanu a Vietnamu. Po roce 2015 však Komise zaznamenala pomalejší nárůst dovozu z Vietnamu, což lze vysvětlit podstatným a zvyšujícím se cenovým rozdílem oproti čínskému dovozu. Podobně docházelo k setrvalému růstu dovozu z Tchaj-wanu zároveň s neméně výrazným zvyšováním cen, což svědčí o tom, že se tento dovoz mohl přemístit do horního segmentu trhu.

                     (700)

                     Dovoz z Tchaj-wanu a Vietnamu měl v průměru nižší ceny než výrobní odvětví Unie. Vzhledem k širokému rozpětí cen elektrických jízdních kol však Komise nemůže dospět k závěru, že se tento dovoz podbízel stejným způsobem cenám výrobního odvětví Unie. Jeho průměrné ceny se navíc zvýšily, zatímco průměrné ceny dovozu z ČLR klesly.

                     (701)

                     Rozdíl mezi cenami dovozu z Vietnamu a cenami výrobního odvětví Unie však byl výrazný, a nelze tedy vyloučit, že k vzniku újmy nepatrně přispěl. Dovoz z Vietnamu však po roce 2015 přestal získávat další podíl na trhu a jeho objem zůstal malý.

                     (702)

                     Z toho vyplývá, že dovoz ze všech jiných zemí, než je ČLR, nenarušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem z ČLR a újmou, která byla způsobena výrobnímu odvětví Unie, a nemohl mít na tuto újmu větší než nepatrný dopad.

               5.2.2.   Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie

                     (703)

                     Objem vývozu čtyř výrobců v Unii zařazených do vzorku se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                        Tabulka 24

                        Vývozní výkonnost výrobců v Unii zařazených do vzorku

                                 2014

                                 2015

                                 2016

                                 OŠ

                                 Objem vývozu (v kusech)

                                 5 539

                                 14 529

                                 24 922

                                 21 548

                                    Index

                                    100

                                    262

                                    450

                                    389

                                 Průměrná cena (v EUR)

                                 1 570

                                 680

                                 676

                                 907

                                    Index

                                    100

                                    43

                                    43

                                    58

                                    Zdroj: výrobci v Unii zařazení do vzorku.

                     (704)

                     Vývoz mimo Unii uskutečňovaný výrobci v Unii zařazenými do vzorku byl zanedbatelný (3 % celkového objemu prodeje v posuzovaném období). Vývozní výkonnost výrobního odvětví Unie nemohla být ani s ohledem na pokles průměrné ceny příčinou újmy.

               5.2.3.   Investice a rozšiřování kapacit

                     (705)

                     CCCME tvrdila, že investice do kapacity měly v roce 2016 za následek přebytek výrobních kapacit převyšující realistické předpoklady prodeje, což způsobilo jak výrazné snížení využití kapacit, tak i vážný dopad na ziskovost.

                     (706)

                     Toto tvrzení Komise zamítla. Za prvé nelze říci, že investice do kapacity převyšovaly realistické předpoklady prodeje. Jak je uvedeno v tabulce 6 výše, výrobní kapacita mezi roky 2015 a 2016 vzrostla o 300 000 kusů. To bylo zcela v souladu s růstem spotřeby mezi roky 2015 a 2016, který činil právě 300 000 kusů, jak je uvedeno v tabulce 13. Následkem nepřiměřeného tlaku ze strany čínského subvencovaného dovozu snížilo výrobní odvětví Unie mezi rokem 2016 a obdobím šetření výrobní kapacitu o více než 150 000 kusů navzdory dalšímu růstu trhu o více než 300 000 kusů.

                     (707)

                     Komise za druhé zjistila, že úroveň kapitálových výdajů nebyla vysoká. V posuzovaném období se naopak pohybovala pod 2 % celkového obratu. Výrobní odvětví Unie přestavělo již existující výrobní linky, a zvýšení kapacity proto nebylo hlavním faktorem kapitálových výdajů.

                     (708)

                     Za třetí, kapitálové výdaje nebyly zohledněny v ziskovosti (kromě odpisů a amortizace, které se podstatně nezvýšily) ani v peněžních tocích (jež jsou na provozní úrovni). Bylo tedy nesprávné interpretovat kterýkoli z těchto ukazatelů s ohledem na úroveň investic.

                     (709)

                     Z ukazatelů Komise rovněž vyplývá, že výrobní náklady rostly spolu s prodejními cenami. Nebylo tedy možné argumentovat tím, že zvýšení kapacity mělo neúměrný dopad na výrobní náklady.

               5.2.4.   Výkonnost výrobního odvětví Unie

                     (710)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci uvedli, že mnoho výrobců v Unii nacházejících se ve střední Evropě dováželo z ČLR smontované součásti a prodávalo elektrická jízdní kola v Unii. Tyto strany dodaly, že se cena elektrických jízdních kol vyráběných těmito společnostmi jeví jako relativně nízká, což mohlo být další příčinou újmy způsobené výrobcům v Unii, kteří vyrábějí elektrická jízdní kola vyšší třídy.

                     (711)

                     Komise připomíná, že zeměpisný rozsah tohoto šetření zahrnuje trh Unie, nikoli jeho části. Šetření prokázalo, že výrobci elektrických jízdních kol v Unii působí ve všech segmentech a že někteří výrobci zařazení do vzorku mají výrobní jednotky umístěné v členských státech nacházejících se ve střední Evropě. Toto tvrzení nebylo každopádně doloženo a bylo zamítnuto.

                     (712)

                     Někteří vyvážející výrobci uvedli, že slabá výkonnost výrobního odvětví Unie mohla být způsobena chybami v řízení, jichž se dopustili výrobci v Unii.

                     (713)

                     Komise za prvé podotkla, že toto tvrzení je (jak se zdá) v rozporu s tvrzeními týchž zúčastněných stran, které uvedly, že na trhu elektrických jízdních kol v Unii mělo převahu výrobní odvětví Unie, že se u dovozu čínských elektrických jízdních kol postupně zvyšovala kvalita a konkurenceschopnost a že nejpravděpodobnější příčinou újmy byly nadměrné investice do výrobní kapacity výrobního odvětví Unie.

                     (714)

                     Komise dále uvedla, že tyto zúčastněné strany jednak tvrdily, že si výrobní odvětví Unie vedlo v posuzovaném období dobře (jak je uvedeno v 687. bodě odůvodnění), a jednak že chyby v řízení vysvětlují, proč prodej výrobního odvětví Unie vzrostl v posuzovaném období pouze o 20 %, zatímco dovoz z ČLR se v témže období zvýšil o 250 %.

                     (715)

                     Komise měla v této souvislosti za to, že by toto tvrzení mělo být přesně specifikováno a vyčísleno, aby je bylo možno posoudit. Komise každopádně připomenula, že ačkoliv ztráta podílu na trhu byla důležitým prvkem její analýzy újmy, nebyla analýza omezena pouze na tuto ztrátu. Komise v tomto ohledu odkazuje na analýzu ostatních ukazatelů újmy a na své zjištění týkající se cenového podbízení, což vše bylo při hodnocení celkové analýzy újmy vzato v potaz. Komise proto toto tvrzení zamítla.

               5.2.5.   Pobídky k prodeji elektrických jízdních kol na trhu Unie

                     (716)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci uvedli, že subvence na trhu Unie mohly zvýhodňovat prodej levnějších čínských elektrických jízdních kol, a požádali Komisi, aby blíže prověřila dopad subvencí na trendy nákupu elektrických jízdních kol na trhu Unie.

                     (717)

                     Dopad subvencí k propagaci používání elektrických jízdních kol nesouvisí se zjištěním týkajícím se cenového podbízení a újmy způsobené čínským dovozem. Znovu se uvádí, že šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie působí ve všech segmentech trhu. I kdyby údajné subvence byly pro toto posouzení relevantní, nevysvětlovaly by nárůst objemu čínských jízdních kol na úkor levnějších jízdních kol vyráběných v Unii, nýbrž skutečnost, že čínská jízdní kola jsou subvencovaná. Dotyčné tvrzení bylo proto zamítnuto.

               5.3.   Závěr týkající se příčinné souvislosti

                     (718)

                     Komise zjistila příčinnou souvislost mezi újmou, která byla způsobena výrobcům v Unii, a subvencovaným dovozem z ČLR.

                     (719)

                     Komise rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Unie od účinků subvencovaného dovozu působícího újmu.

                     (720)

                     Nebylo zjištěno, že by další známé činitele, jako je dovoz z jiných třetích zemí, vývozní výkonnost výrobců v Unii a údajný dopad investic a rozšiřování kapacit, narušily příčinnou souvislost, a to ani při zohlednění jejich případného společného účinku.

                     (721)

                     Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie je subvencovaný dovoz z ČLR a že ostatní činitele, zohledněné jednotlivě či společně, tuto příčinnou souvislost mezi újmou a subvencovaným dovozem nenarušily.

               6.   ZÁJEM UNIE

                     (722)

                     V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory zjištění subvencování působícího újmu může učinit jednoznačný závěr, že v tomto případě není přijetí příslušných opatření v zájmu Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmu výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

               6.1.   Zájem dodavatelů

                     (723)

                     COLIPED, který sdružuje národní svazy zastupující dodavatele součástí, uložení opatření podpořil. Žádný dodavatel však v tomto šetření svůj individuální postoj nevyjádřil.

                     (724)

                     Podle údajů, jež poskytl CONEBI, vyrábí součásti jízdních kol (konvenčních i elektrických) 424 společností v devatenácti členských státech, přičemž tyto společnosti zaměstnávají téměř 21 000 osob a v roce 2016 investovaly do výroby a inovací více než 660 milionů EUR.

                     (725)

                     Komise vyvodila závěr, že by uložení vyrovnávacího cla bylo v zájmu dodavatelů výrobního odvětví Unie.

               6.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

                     (726)

                     Výrobní odvětví Unie se skládá jak z velkých, tak i z malých a středních společností a v posuzovaném období zaměstnávalo přímo přibližně 3 600 osob ve dvanácti členských státech. Ačkoliv spotřeba elektrických jízdních kol představuje stále ještě malou část celkového trhu s jízdními koly, přechod poptávky od konvenčních jízdních kol k elektrickým je rychlý a přináší s sebou strukturální problém týkající se zachování úrovně činnosti a udržení přidané hodnoty a pracovních míst v celém odvětví jízdních kol.

                     (727)

                     Jak je uvedeno v oddíle 4.4.4, při analýze vývoje ukazatelů újmy od počátku posuzovaného období pociťovalo celé výrobní odvětví Unie zhoršení své situace a negativní vliv subvencovaného dovozu.

                     (728)

                     Komise předpokládá, že uložení vyrovnávacího cla umožní všem výrobcům fungovat za podmínek spravedlivého obchodu na trhu Unie. Pokud by opatření nebyla uložena, je velmi pravděpodobné, že by došlo k dalšímu zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie.

                     (729)

                     Komise proto dospěla k závěru, že by uložení vyrovnávacího cla bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

               6.3.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

                     (730)

                     Během řízení se proti uložení opatření vyslovilo 29 dovozců. Devatenáct z nich patřilo do CEIEB. Třináct společností, které proti uložení opatření vznesly námitky a u nichž byl znám objem dovozu, představovalo celkem 10 % celkového dovozu z ČLR v období šetření.

                     (731)

                     Jak je objasněno v 581. bodě odůvodnění, šest společností vyrábějících obdobný výrobek bylo z definice výrobního odvětví Unie vyloučeno a tyto společnosti se pokládaly za dovozce. Dotyčné společnosti opatření podpořily. Jejich dovoz představoval téměř 12 % celkového dovozu z ČLR v období šetření.

                     (732)

                     Z písemných podání dovozců zařazených do vzorku vyplývalo, že by uložení cla pravděpodobně přinejmenším dočasně narušilo jejich dodavatelské řetězce a ohrozilo jejich finanční situaci, pokud by nedokázali přenést vyšší náklady spojené se clem na své odběratele.

                     (733)

                     Z písemných podání dovozců zařazených do vzorku rovněž vyplývalo, že největší dovozci byli schopni pořizovat vhodná elektrická jízdní kola a/nebo mají potenciální alternativní zdroje dodávek mimo ČLR, k nimž patří i výrobní odvětví Unie.

                     (734)

                     Dovozní statistika prokazuje, že značné množství elektrických jízdních kol dodaly evropským dovozcům Vietnam a Tchaj-wan. Také je pravděpodobné, že by dodávky mohly dovozcům zajišťovat i jiné země, které mají dobré postavení ve výrobě konvenčních jízdních kol.

                     (735)

                     Komise v této souvislosti poukazuje na skutečnost, že uložení cla na dovoz konvenčních jízdních kol z ČLR nemělo za následek to, že by se trh Unie uzavřel dovozu, a že naopak došlo k zvýšení počtu zemí dodávajících konvenční jízdní kola. Naopak na velkých trzích, na nichž žádná opatření týkající se konvenčních jízdních kol pocházejících z ČLR neexistují – například ve Spojených státech amerických a v Japonsku –, představoval dovoz 99 % resp. 90 % trhu a většina tohoto dovozu pocházela z ČLR.

                     (736)

                     Komise zjistila, že odvětví jízdních kol sestává z více než 450 výrobců, z nichž pouze 37 v současnosti vyrábí elektrická jízdní kola. Stávající výrobci elektrických jízdních kol navíc dodávají celou řadu elektrických jízdních kol a za běžných tržních podmínek mohou své výrobní kapacity zvýšit.

                     (737)

                     Komise zjistila, že by uložení cel mohlo mít nepříznivý dopad na malé dovozce. Bylo však rovněž zjištěno, že by negativní dopad uložení cla bylo možné zmírnit možným zajištěním zdrojů vhodných jízdních kol ve výrobním odvětví Unie, v jiných třetích zemích a v ČLR za spravedlivé ceny.

                     (738)

                     Komise mimoto zaznamenala, že šest dovozců představujících velký objem dovozu uložení opatření podpořilo, což potvrzuje schopnost dovozců přizpůsobit svou činnost uloženým opatřením.

                     (739)

                     Po poskytnutí informací CEIEB dále uvedlo, že Komise neposoudila náležitě obtíže a náklady spojené s přizpůsobením dodavatelského řetězce dovozců, které byly způsobeny uložením opatření, a nezohlednila situaci malých dovozců.

                     (740)

                     Komise s tímto tvrzením nesouhlasí a odkazuje na 736. bod odůvodnění, v němž byly jednoznačně zmíněny nepříznivé účinky uložení opatření na malé dovozce, a na 740. bod odůvodnění, v němž dospěla k závěru, že uložení opatření není v zájmu dovozců.

                     (741)

                     Komise však trvá na svém zjištění, že tento negativní dopad je zmírněn možností pořizovat vhodná elektrická jízdní kola od výrobního odvětví Unie, z ostatních třetích zemí a z ČLR za spravedlivé ceny, které nepůsobí újmu, a že nepřevažuje pozitivní dopad opatření na výrobní odvětví Unie.

               6.4.   Zájem uživatelů

                     (742)

                     Do tohoto šetření se zapojila Evropská cyklistická federace (dále jen „ECF“). ECF zastupuje sdružení a federace cyklistů. ECF uvedla, že cena není určujícím faktorem toho, zda lidé jezdí na kole více či méně, a poskytla důkazy o tom, že v zemích, kde lidé jezdí na kole více, jsou jízdní kola a elektrická jízdní kola dražší.

                     (743)

                     To ve svém písemném podání potvrdilo sdružení dovozců, kteří proti opatřením vznesli námitky; z jejich podání vyplývalo, že v zemích, kde jsou elektrická jízdní kola přijímána nejrychleji, jsou tato kola v průměru nejdražší.

                     (744)

                     Sdružení dovozců také uvedlo, že mezi cenami elektrických jízdních kol, národní cyklistickou kulturou, kvalitou infrastruktury a přijímáním elektrických jízdních kol existuje významná souvislost.

                     (745)

                     ECF podporuje tržní podmínky, které jsou prospěšné pro kvalitu, inovace a služby. ECF tedy tvrdila, že pokud by byly zjištěny nekalé obchodní praktiky, mělo by to negativní dopad na vývoj elektrických jízdních kol, a tím i na vytváření zelenější Evropy, která svým občanům nabízí efektivnější mobilitu.

                     (746)

                     Sdružení dovozců, kteří proti uložení opatření vznesli námitky, naopak tvrdilo, že uložení opatření zabrání čínským výrobcům dodávat levné výrobky a vyvíjet výrobky střední a vyšší třídy, což by mělo za následek omezení hospodářské soutěže. Jelikož výrobní odvětví Unie údajně do značné míry působí v segmentech střední a vyšší třídy, mělo by to za následek omezený výběr a vyšší ceny pro evropské spotřebitele.

                     (747)

                     Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Unie působí ve všech segmentech trhu včetně segmentu s výrobky na nejnižší úrovni. V tomto ohledu jsou „výrobky na nejnižší úrovni“ elektrická jízdní kola se základními vlastnostmi ve struktuře kontrolního čísla výrobku (PCN). Definice „výrobků na nejnižší úrovni“ se liší od údajného rozdělení trhu na segmenty. Žádná ze zúčastněných stran zejména neposkytla fyzická kritéria, která by podpořila analýzu založenou na segmentaci trhu.

                     (748)

                     Očekává se, že opatření rozšíří a diverzifikují nabídku elektrických jízdních kol obnovením rovných podmínek hospodářské soutěže. Připomíná se, že uložení opatření na konvenční jízdní kola nesnížilo výběr spotřebitelů, nýbrž zvýšilo rozmanitost dodavatelů a jejich zemí původu. Tento argument byl tedy shledán nepodloženým a musel být zamítnut.

                     (749)

                     Očekává se, že uložení opatření obnoví tržní ceny, které jsou fakticky vyšší než subvencované ceny, cena je však jedním z faktorů ovlivňujících rozhodování spotřebitelů, a pravděpodobný dopad na spotřebitelské ceny je nutno vyvážit porovnáním s alternativami elektrických jízdních kol, jako jsou automobily, motocykly nebo skútry, na základě nákladů a přínosů.

                     (750)

                     Komise zjistila, že zájem spotřebitele nelze omezit na to, jaký dopad na ceny bude mít snížení dovozu z ČLR na úroveň nepůsobící újmu. Naopak jsou k dispozici důkazy o tom, že rozhodnutí spotřebitele ovlivňují jiné faktory, jako jsou rozmanitost, kvalita, inovace a služby, jichž lze dosáhnout pouze za běžných tržních podmínek a při spravedlivé a otevřené hospodářské soutěži.

                     (751)

                     Komise proto došla k závěru, že opatření neovlivní nepatřičně situaci spotřebitelů a přispějí k udržitelnému rozvoji elektrických jízdních kol v Evropě a k širším přínosům pro společnost, co se týče ochrany životního prostředí a lepší mobility.

                     (752)

                     Po poskytnutí informací někteří vyvážející výrobci uvedli, že by uložení opatření omezilo výběr spotřebitele, zvýšilo ceny a bylo by v rozporu s environmentálními politikami, které mají vybízet k používání elektrických jízdních kol.

                     (753)

                     Jak je uvedeno v 747. bodě odůvodnění, očekává se, že opatření rozšíří a rozrůzní nabídku elektrických jízdních kol ze strany výrobního odvětví Unie a alternativních zdrojů dodávek obnovením rovných podmínek hospodářské soutěže při současném zachování dovozu z ČLR za spravedlivé ceny.

                     (754)

                     Úroveň využití kapacity výrobního odvětví Unie, možnost přeměnit snadno stávající výrobní linky pro běžná jízdní kola na výrobní linky pro elektrická jízdní kola, a rychlost, s jakou bylo výrobní odvětví Unie schopno rozšířit výrobní kapacitu mezi roky 2014 a 2016 v nepříznivé situaci, prokazují, že má potenciál, prostředky a dovednosti potřebné pro přizpůsobení se možným výpadkům dodávek.

                     (755)

                     Komise opakuje, že uložení opatření na konvenční jízdní kola neomezilo výběr spotřebitelů, nýbrž zvýšilo rozmanitost dodavatelů a zemí původu. Stejný vývoj trhu se očekává i v případě elektrických jízdních kol.

                     (756)

                     Co se týká dopadu opatření na ceny, Komise odkazuje na 748. a 749. bod odůvodnění, a zejména na skutečnost, že zájem spotřebitele nelze omezit na cenový dopad snížení dovozu z ČLR na úrovně nepůsobící újmu.

               6.5.   Zájem dalších stran

                     (757)

                     Přihlásil se také evropský odborový svaz IndustriAll, který vyjádřil obavy ohledně negativního dopadu subvencovaného dovozu na stav výrobního odvětví Unie a opatření podpořil v zájmu zajištění rovných podmínek a trvale vysoké zaměstnanosti v Unii.

               6.6.   Závěr ohledně zájmu Unie

                     (758)

                     Žádné z tvrzení předložených zúčastněnými stranami tedy neprokazuje, že by existovaly přesvědčivé důvody proti uložení opatření na dovoz dotčeného výrobku.

                     (759)

                     Případné nepříznivé účinky na dovozce, kteří nejsou ve spojení, nelze považovat za nepřiměřené a zmírňuje je dostupnost alternativních zdrojů dodávek, ať už ze třetích zemí nebo od výrobního odvětví Unie. Kladné dopady vyrovnávacích opatření na trh Unie, zejména na výrobní odvětví Unie, převažují nad možným negativním dopadem na ostatní zájmové skupiny.

               7.   KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ

                     (760)

                     Na základě závěrů, k nimž Komise dospěla ohledně subvencování, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Unie, by měla být uložena konečná vyrovnávací opatření, která zabrání tomu, aby subvencovaný čínský dovoz způsoboval výrobnímu odvětví Unie další újmu.

               7.1.   Úroveň pro odstranění újmy

                     (761)

                     Za účelem zjištění úrovně těchto opatření určila Komise nejprve výši cla potřebnou k odstranění újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

                     (762)

                     Újma by byla odstraněna v případě, že by výrobní odvětví Unie dokázalo pokrýt své výrobní náklady a dosáhnout takového zisku před zdaněním, jakého lze v tomto výrobním odvětví přiměřeně dosáhnout při prodeji obdobného výrobku na trhu Unie za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez subvencovaného dovozu.

                     (763)

                     Aby bylo možné stanovit zisk, jakého lze přiměřeně dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, vzala Komise v úvahu zisk z prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, jenž se používá pro účely zjištění úrovně pro odstranění újmy.

                     (764)

                     Cílový zisk byl stanoven ve výši 4,3 %, což je nejvyšší průměrné ziskové rozpětí výrobního odvětví Unie v posuzovaném období. Výrobci v Unii zařazení do vzorku nebyli schopni uvést ziskové rozpětí u výroby elektrických jízdních kol před rokem 2014.

                     (765)

                     Po poskytnutí informací jeden vyvážející výrobce uvedl, že metodika Komise pro výpočet ceny výrobců v Unii, která nepůsobí újmu, byla chybná. Tento vyvážející výrobce tvrdil, že odečtením průměrného zisku v období šetření a připočtením cílového zisku nezohlednila Komise rozdílné úrovně zisku, jichž výrobci v Unii dosahují u různých modelů. Tato zúčastněná strana uvedla, že by cena nepůsobící újmu měla být vypočítána tak, že před připočtením cílového zisku se od skutečných cen odečte průměrný zisk u jednotlivých PCN.

                     (766)

                     Komise připomíná, že základní nařízení nestanoví konkrétní metodiku výpočtu úrovně pro odstranění újmy. Určení ze strany Komise se mimoto týká obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Unie. V tomto ohledu je naprosto přijatelné odečíst průměrný zisk výrobního odvětví Unie od jeho průměrných prodejních cen ke stanovení průměrných výrobních nákladů obdobného výrobku a poté připočíst cílový zisk za účelem výpočtu úrovně pro odstranění újmy. V minulosti Komise tuto metodiku důsledně používala a při provádění tohoto posouzení má značný prostor pro uvážení.

                     (767)

                     V tomto šetření je újma posouzena pro všechny typy výrobku jako celek. Všechny ukazatele újmy včetně ziskovosti a cílového zisku jsou vyjádřeny jako průměr pro všechny typy dotčeného výrobku. Zjišťování ceny, která nepůsobí újmu, se provádí za účelem odstranění újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie veškerým subvencovaným dovozem. K odstranění této újmy postačuje, aby byla cena nepůsobící újmu stanovena jednotně zvýšením prodejní ceny všech typů výrobku o rozdíl mezi skutečným ziskem během období šetření a cílovým ziskem, což výrobnímu odvětví Unie umožní dosáhnout cílového zisku. Není nutné pro každý jednotlivý typ výrobku posoudit individuálně situaci s ohledem na ziskovost.

                     (768)

                     Po poskytnutí informací nesouhlasil žadatel s cílovým ziskem, který Komise použila při výpočtu ceny nepůsobící újmu. Uvedl, že by cílovým ziskem neměl být průměrný zisk výrobního odvětví Unie, nýbrž průměrný zisk společností, jimž čínský dovoz v roce 2015 nezpůsobil újmu. Žadatel tvrdil, že jelikož cílovým ziskem je přiměřený zisk, jehož mohli výrobci v Unii dosáhnout v případě neexistence újmy způsobené subvencovaným dovozem, nemohla Komise z podstaty věci použít jako výchozí bod ziskovost výrobců v Unii, kterým již subvencovaný dovoz způsobil podstatnou újmu. Žadatel uvedl, že by alternativně mohl být cílový zisk stanoven s odkazem na cílový zisk u běžných jízdních kol (8 %) upravený směrem nahoru o 1,5 % k zohlednění dodatečné technologie, vyšší přidané hodnoty a dodatečných požadavků na investice. Žadatel uvedl, že se Komise v jiných případech odchýlila od běžné metodiky pro stanovení cílového zisku s odkazem na příslušné okolnosti.

                     (769)

                     Komise připomíná, že cílovým ziskem je zisk, jehož může celé výrobní odvětví Unie dosáhnout v případě neexistence subvencování působícího újmu. Nelze jej proto zjistit na základě zisku, jehož dosáhl vybraný počet výrobců v Unii. Uvedený argument proto musel být zamítnut. Co se týká alternativního tvrzení (cílový zisk použitý v šetření týkajícím se běžných jízdních kol, který je upraven směrem nahoru), Komise připomíná, že se každé šetření provádí na základě konkrétních skutkových okolností daného případu, pokud jde o dotčený výrobek, a nikoli na základě skutečností zjištěných v rámci šetření, která se týkají jiných výrobků. V tomto konkrétním případě Komise potvrdila, že použitý cílový zisk byl vhodný a že nebyl důvod uchýlit se k cílovému zisku u jiného výrobku. Toto tvrzení bylo proto nutno zamítnout.

                     (770)

                     Úroveň pro odstranění újmy poté Komise určila na základě porovnání vážené průměrné dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR zařazených do vzorku, která byla řádně upravena o dovozní náklady a cla a jež byla stanovena pro účely výpočtů cenového podbízení, s váženou průměrnou cenou obdobného výrobku prodávaného v období šetření na trhu Unie známými výrobci v Unii zařazenými do vzorku, která nepůsobí újmu. Veškeré rozdíly, jež byly výsledkem tohoto srovnání, pak byly vyjádřeny jako procento vážené průměrné hodnoty CIF dovozu.

                     (771)

                     Pro čínské vyvážející výrobce, kteří prodávali pouze neznačková elektrická jízdní kola, byla úroveň pro odstranění újmy stanovena se snížením cen účtovaných výrobním odvětvím Unie, které nepůsobí újmu, o 2,3 %. Tato úprava odpovídá podílu nákladů na výzkum, vývoj a návrh zjištěnému v účetnictví výrobců v Unii zařazených do vzorku, kteří byli ověřeni, a zohledňuje skutečnost, že tyto náklady vznikají v rámci činnosti dovozců značkových výrobků. Úroveň pro odstranění újmy byla v souladu s tím upravena, což vedlo k snížení rozpětí újmy o 3 %–5 %. Zmíněné úpravy se týkala připomínka společnosti Giant podaná po poskytnutí konečných informací. Toto tvrzení bylo uznáno a výsledné snížení rozpětí cenového podbízení bylo zveřejněno bez dalších připomínek.

                     (772)

                     Úroveň pro odstranění újmy pro „ostatní spolupracující společnosti“ a pro „všechny ostatní společnosti“ je stanovena stejným způsobem jako výše subvencování pro tyto společnosti (viz 577. až 579. bod odůvodnění).

               7.2.   Konečná opatření

                     (773)

                     Vzhledem k výše uvedeným zjištěním by mělo být uloženo konečné vyrovnávací clo, a to na úrovni dostatečné pro odstranění újmy působené subvencovaným dovozem, a aniž by byla překročena zjištěná výše subvencování.

                     (774)

                     Vzhledem k vysoké míře spolupráce čínských vyvážejících výrobců bylo clo pro „všechny ostatní společnosti“ stanoveno na úrovni nejvyššího cla, jež má být uloženo společnostem zařazeným do vzorku. Clo pro „všechny ostatní společnosti“ bude použito na společnosti, které v rámci šetření nespolupracovaly.

                     (775)

                     Pro ostatní spolupracující čínské vyvážející výrobce nezařazené do vzorku a uvedené v příloze je konečná sazba cla stanovena jako vážený průměr sazeb stanovených pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku.

                     (776)

                     Navrhují se proto následující sazby vyrovnávacího cla:

                        Tabulka 25

                        Konečné vyrovnávací clo

                                 Výše subvencování

                                 Úroveň pro odstranění újmy

                                 Sazba vyrovnávacího cla

                                 Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                                 15,1 %

                                 73,4 %

                                 15,1 %

                                 Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd.

                                 3,9 %

                                 24,6 %

                                 3,9 %

                                 Jinhua Vision Industry Co., Ltd a Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                                 8,5 %

                                 18,8 %

                                 8,5 %

                                 Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                                 Yadea Technology Group Co., Ltd.

                                 10,7 %

                                 62,9 %

                                 10,7 %

                                 Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

                                 9,2 %

                                 33,5 %

                                 9,2 %

                                 Všechny ostatní společnosti

                                 17,2 %

                                 79,3 %

                                 17,2 %

                     (777)

                     Individuální sazba vyrovnávacího cla pro společnosti uvedené v tomto nařízení byla stanovena na základě zjištění v rámci tohoto šetření. Odráží tedy situaci dotčené společnosti zjištěnou při tomto šetření. Tato celní sazba (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) je proto použitelná výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenou společností. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.

                     (778)

                     Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění této individuální celní sazby. Tato žádost musí být předložena Komisi. Žádost musí obsahovat veškeré relevantní informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dotyčné společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

                     (779)

                     Aby bylo zajištěno řádné vymáhání vyrovnávacího cla, neměla by se výše cla pro všechny ostatní společnosti vztahovat jen na nespolupracující vyvážející výrobce, nýbrž také na výrobce, kteří během období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Unie.

                     (780)

                     S ohledem na nedávnou judikaturu Soudního dvora (71) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být uhrazen v případě vrácení konečného cla, jelikož příslušná platná ustanovení o clech takovou úrokovou sazbu neuvádějí a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát je zvolen pro celní řízení.

               8.   CELNÍ EVIDENCE A ZPĚTNÁ ÚČINNOST

                     (781)

                     Jak je uvedeno v 21. bodě odůvodnění, dne 3. května 2018 vyhlásila Komise prováděcí nařízení (EU) 2018/671 (dále jen „nařízení o celní evidenci“) (72), kterým se od 4. května 2018 zavádí celní evidence dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR.

                     (782)

                     Dne 18. července 2018 vyhlásila Komise prováděcí nařízení 2018/1012, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR (dále jen „prozatímní antidumpingové nařízení“), v rámci šetření, jež bylo zahájeno dne 20. října 2017.

                     (783)

                     Od 18. července 2018 byla celní evidence dovozu za účelem ochrany před dumpingovým dovozem ukončena přijetím antidumpingového nařízení. Pokud jde o toto antisubvenční šetření, vzhledem k výše uvedeným zjištěním by celní evidence dovozu za účelem antisubvenčního šetření měla být v souladu s čl. 24 odst. 5 základního nařízení zrušena.

                     (784)

                     V tomto případě nebyla uplatněna žádná prozatímní vyrovnávací opatření. Komise proto rozhodla, že se konečné vyrovnávací clo neuplatní se zpětnou účinností.

               9.   NABÍDKA CENOVÉHO ZÁVAZKU

                     (785)

                     Po poskytnutí informací jeden čínský vyvážející výrobce, společnost Wettsen Corporation, nabídl cenový závazek.

                     (786)

                     Společnost Wettsen Corporation nebyla zařazena do vzorku, a ačkoli požádala o individuální zjišťování, její žádost byla spolu se všemi ostatními žádostmi o individuální zjišťování zamítnuta.

                     (787)

                     Nabídka cenového závazku byla z řady důvodů zamítnuta, což bylo společnosti Wettsen Corporation sděleno ve zvláštním dopise. Jednalo se o tyto důvody:

                                 —

                                 za prvé, společnost Wettsen Corporation měla stranu ve spojení mimo ČLR, která rovněž vyrábí elektrická jízdní kola,

                                 —

                                 za druhé, nabídka cenového závazku stanovila minimální dovozní cenu pouze pro tři hlavní typy elektrických jízdních kol a nevztahovala se na všechny typy vyvážené do Unie během období šetření, a

                                 —

                                 za třetí, jelikož navrhovaná minimální dovozní cena jednotlivých typů představovala průměr prodejních cen v rámci daného typu, umožnila by společnosti Wettsen Corporation prodávat dražší elektrická jízdní kola za ceny působící újmu, přičemž by byla minimální dovozní cena zdánlivě dodržena.

               10.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

                     (788)

                     Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz elektrických jízdních kol pocházejících z ČLR.

                     (789)

                     Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem výboru zřízeného podle čl. 15 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1

               1.   Na dovoz kol, s podporou šlapání, s pomocným elektrickým motorem pocházející z Čínské lidové republiky, v současnosti kódů KN 8711 60 10 a ex 8711 60 90 (kód TARIC 8711609010), se ukládá konečné vyrovnávací clo.

               2.   Sazba konečného vyrovnávacího cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie, před proclením, je pro výrobek popsaný v odstavci 1 a vyrobený níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

                           Země

                           Společnost

                           Konečné vyrovnávací clo

                           Doplňkový kód TARIC

                              Čínská lidová republika

                           Bodo Vehicle Group Co., Ltd.

                           15,1 %

                           C382

                           Giant Electric Vehicle (Kunshan) Co., Ltd.

                           3,9 %

                           C383

                           Jinhua Vision Industry Co., Ltd a Yongkang Hulong Electric Vehicle Co., Ltd.

                           8,5 %

                           C384

                           Suzhou Rununion Motivity Co., Ltd.

                           17,2 %

                           C385

                           Yadea Technology Group Co., Ltd.

                           10,7 %

                           C463

                           Ostatní spolupracující společnosti uvedené v příloze I

                           9,2 %

                           Viz příloha I

                           Společnosti nespolupracující při antisubvenčním šetření, avšak spolupracující při paralelním antidumpingovém šetření, uvedené v příloze II

                           17,2 %

                           Viz příloha II

                           Všechny ostatní společnosti

                           17,2 %

                           C999

               3.   Uplatnění individuálních sazeb vyrovnávacího cla stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno povinností předložit celním orgánům členských států platnou obchodní fakturu, na níž musí být uvedeno prohlášení datované a podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který takovou fakturu vystavil, s uvedením jeho jména a funkce, v tomto znění: „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že (objem) elektrických jízdních kol na vývoz do Evropské unie, na něž se vztahuje tato faktura, vyrobila společnost (název a adresa) (doplňkový kód TARIC) v Čínské lidové republice. Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“ Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.

               4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení o clech. Jako sazba úroku z prodlení, který má být uhrazen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o jeden procentní bod.

            Článek 2
            Celní evidence dovozu na základě prováděcího nařízení (EU) 2018/671, kterým se zavádí celní evidence dovozu elektrických jízdních kol pocházejících z Čínské lidové republiky, se zrušuje. Na celně evidovaný dovoz není konečné vyrovnávací clo uloženo.

            Článek 3
            Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 17. ledna 2019.

                  Za Komisi

                  předseda

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (2)  Úř. věst. C 440, 21.12.2017, s. 22.

            (3)  Pojem „čínská vláda“ je v tomto nařízení použit v širším smyslu, včetně Státní rady, jakož i všech ministerstev, útvarů, agentur a správních orgánů na ústřední, regionální nebo místní úrovni.

            (4)  Úř. věst. L 181, 18.7.2018, s. 7.

            (5)  Úř. věst. C 353, 20.10.2017, s. 19.

            (6)  Podnět, příloha 10.

            (7)  Podnět, příloha 9.

            (8)  Úř. věst. L 113, 3.5.2018, s. 4.

            (9)  Maximální trvalý jmenovitý výkon.

            (10)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 168/2013 ze dne 15. ledna 2013 o schvalování dvoukolových nebo tříkolových vozidel a čtyřkolek a dozoru nad trhem s těmito vozidly. Text s významem pro EHP, Úř. věst. L 60, 2.3.2013, s. 52.

            (11)  Katalog pokynů pro průmyslovou restrukturalizaci (verze z roku 2011).

            (12)  Kapitola III článek 12 rozhodnutí č. 40.

            (13)  Viz prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, Úř. věst. L 73, 15.3.2013, 182. bod odůvodnění (ocel s organickým povlakem).

            (14)  Zákon Čínské lidové republiky o státních aktivech podniků, výnos č. 5 prezidenta Čínské lidové republiky ze dne 28. října 2008, § 11 a § 12.

            (15)  Zákon Čínské lidové republiky o regulaci bankovního odvětví a dohledu nad ním, vyhláška č. 58 prezidenta Čínské lidové republiky ze dne 31. října 2006.

            (16)  Viz 179. bod odůvodnění, pokud jde o další informace o spolupracujících bankách ve vlastnictví státu, a 210. bod odůvodnění, pokud jde o názvy a údaje týkající se nespolupracujících bank ve vlastnictví státu.

            (17)  WT/DS379/AB/R (Spojené státy – konečná antidumpingová a antisubvenční cla na některé výrobky z Číny), zpráva odvolacího orgánu ze dne 11. března 2011, DS 379, bod 318. Viz také WT/DS436/AB/R (Spojené státy – uhlíková ocel (Indie)), zpráva odvolacího orgánu ze dne 8. prosince 2014, body 4.9–4.10, 4.17–4.20, a WT/DS437/AB/R (Spojené státy – vyrovnávací cla na některé výrobky z Číny), zpráva odvolacího orgánu ze dne 18. prosince 2014, bod 4.92.

            (18)  Banka EXIM předložila pouze výňatek ze svých stanov, nikoli však jejich úplné znění.

            (19)  Výroční zpráva ICBC za rok 2016, s. 20.

            (20)  Podle prováděcích opatření CBRC pro záležitosti poskytování správních licencí pro komerční banky financované z Číny (vyhláška CBRC [2017] č. 1), prováděcích opatření CBRC pro záležitosti poskytování správních licencí v souvislosti s bankami financovanými ze zahraničí (vyhláška CBRC [2015] č. 4), správních opatření pro kvalifikace ředitelů a vyšších úředníků finančních institucí v bankovním odvětví (CBRC [2013] č. 3).

            (21)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55, 132. bod odůvodnění.

            (22)  WT/DS/296 (DS 296 Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla na dynamické paměti s přímým přístupem (DRAMS) z Koreje), zpráva odvolacího orgánu ze dne 21. února 2005, bod 116.

            (23)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 116.

            (24)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 115.

            (25)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 114, souhlasně se zprávou panelu, DS 194, bod 8.31 na toto téma.

            (26)  Zpráva odvolacího orgánu, DS 296, bod 115.

            (27)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55, oddíl 3.4.4, 152. až 244. bod odůvodnění.

            (28)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 55.

            (29)  Pracovní dokument MMF „Resolving China's Corporate Debt Problem“ (Řešení čínského problému podnikové zadluženosti), Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, říjen 2016, WP/16/203.

            (30)  Livingston, M. Poon, W.P.H. a Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Jsou čínské úvěrové ratingy relevantní? Studie čínského trhu s dluhopisy a odvětví úvěrového ratingu), v Journal of Banking & Finance, s. 24.

            (31)  Price, A.H., Brightbill T.C., DeFrancesco R.E., Claeys, S.J., Teslik, A. a Neelakantan, U. (2017). China's broken promises: why it is not a market-economy (Nesplněné čínské sliby: proč nejde o tržní hospodářství), Wiley Rein LLP, s. 68.

            (32)  Konkrétní příklad viz Reuters. (2016). Fitch Rates Shougang' s USD Senior Notes Final ‘A-’ (Konečné ratingy „A-“ společnosti Fitch pro prioritní dluhopisy v USD skupiny Shougang) https://www.reuters.com/article/idUSFit982112, (získáno dne 21. října 2017).

            (33)  Lin, L.W. a Milhaupt, C.J. (2016). Bonded to the State: A Network Perspective on China's Corporate Debt Market (Pevná vazba ke státu: síťový pohled na čínský trh s korporátními dluhopisy). Columbia Law and Economics Working Paper č. 543, s. 20; Livingstone, M. Poon, W.P.H. a Zhou, L. (2017). Are Chinese Credit Ratings Relevant? A Study of the Chinese Bond Market and Credit Rating Industry (Jsou čínské úvěrové ratingy relevantní? Studie čínského trhu s dluhopisy a odvětví úvěrového ratingu), v Journal of Banking & Finance, s. 9.

            (34)  Viz předběžná opatření pro správu odvětví úvěrových ratingů, pokud jde o trh cenných papírů, která vyhlásila Čínská regulační komise pro cenné papíry, nařízení Čínské regulační komise pro cenné papíry [2007] č. 50 ze dne 24. srpna 2007 a oznámení Čínské lidové banky o kvalifikacích China Cheng Xin Securities Rating Co., Ltd. a ostatních institucí působících v odvětví úvěrových ratingů korporátních dluhopisů, Yinfa [1997] č. 547 ze dne 16. prosince 1997.

            (35)  Viz „Oznámení PBOC k problematice týkající se vydávání úvěrových ratingů ratingovými agenturami na mezibankovním trhu s dluhopisy“, účinné od 1. července 2017.

            (36)  V případě úvěrů s pevnou úrokovou sazbou. Pro úvěry s pohyblivou úrokovou sazbou byla použita referenční sazba PBOC platná během období šetření.

            (37)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17), 175. až 187. bod odůvodnění.

            (38)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1690 ze dne 9. listopadu 2018, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily a s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1579, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz určitých pneumatik, nových nebo protektorovaných, z kaučuku, používaných pro autobusy nebo nákladní automobily, s indexem zatížení převyšujícím 121, pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2018/163 (Úř. věst. L 283, 12.11.2018, s. 1), 256.–258. bod odůvodnění.

            (39)  Poplatky účtované institucí HSBC UK: https://www.business.hsbc.co.uk/…/pdfs/en/bus_bnkg_price_list.pdf

            (40)  https://www.bankofcanada.ca/wp-content/uploads/2018/06/SDP-2018-6.pdf

            (41)  Viz pozn. pod čarou č. 40.

            (42)  Viz zejména s. 1, 2 a 7.

            (43)  https://www.exim.gov/sites/default/files//managed-documents/Ebook-ECI-With%20Case%20Study-Final%20March%202015.pdf

            (44)  Zpráva panelu WT/DS299, ES – DRAMS, bod 7.105.

            (45)  http://www.chinabgao.com/report/4051392.html

            (46)  Zpráva odvolacího orgánu, Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla z dovozu DRAMS, bod 114.

            (47)  Tamtéž, pozn. pod čarou č. 45, bod 114.

            (48)  Tamtéž, pozn. pod čarou č. 45, bod 116.

            (49)  Zpráva panelu, Spojené státy – vývozní omezení, bod 8.29.

            (50)  Zpráva odvolacího orgánu, Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla z dovozu DRAMS, bod 115.

            (51)  http://www.chinabgao.com/report/4134952.html

            (52)  Zpráva odvolacího orgánu, Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla z dovozu DRAMS, bod 114.

            (53)  Tamtéž, pozn. pod čarou č. 45, bod 114.

            (54)  Tamtéž, pozn. pod čarou č. 45, bod 116.

            (55)  Zpráva panelu, Spojené státy – vývozní omezení, bod 8.29.

            (56)  Zpráva odvolacího orgánu, Spojené státy – šetření vyrovnávacího cla z dovozu DRAMS, bod 115.

            (57)  Viz mimo jiné prováděcí nařízení Rady (EU) č. 452/2011, Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 18 (bezdřevý natíraný papír), prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 16 (ocel s organickým povlakem), prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2017, Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22 (nekonečná skleněná vlákna), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1 (solární panely), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969, Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17 ( PTV).

            (58)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1 (solární panely), 421. a 425. bod odůvodnění.

            (59)  Viz oddíl 3.1.

            (60)  https://www.ixueshu.com/document/1124f83795d6abfc.html

            (61)  Viz mimo jiné prováděcí nařízení Rady (EU) č. 452/2011, Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 18 (bezdřevý natíraný papír), prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 16 (ocel s organickým povlakem), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1 (solární panely), prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2014, Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22 (nekonečná skleněná vlákna), prováděcí rozhodnutí Komise 2014/918/EU, Úř. věst. L 360, 16.12.2014, s. 65 (polyesterová střižová vlákna).

            (62)  Jak uznal Tribunál ve věci Gold East Paper a Gold Huacheng Paper v. Rada, T-444/11, rozsudek Tribunálu ze dne 11. září 2014, ECLI:EU:T:2014:773.

            (63)  https://en.wikipedia.org/wiki/Economy_of_Maharashtra

            (64)  https://en.wikipedia.org/wiki/Jinhua

            (65)  https://en.wikipedia.org/wiki/Kunshan

            (66)  http://unn.people.com.cn/n1/2017/1009/c14717-29576902.html

            (67)  Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/969 ze dne 8. června 2017, kterým se ukládají konečná vyrovnávací cla na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/649, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých plochých za tepla válcovaných výrobků ze železa, nelegované nebo ostatní legované oceli pocházejících z Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 146, 9.6.2017, s. 17), 330. bod odůvodnění.

            (68)  Úř. věst. C 394, 17.12.1998, s. 6.

            (69)  Viz např. prováděcí nařízení Rady (EU) č. 452/2011, Úř. věst. L 128, 14.5.2011, s. 18 (bezdřevý natíraný papír), prováděcí nařízení Rady (EU) č. 215/2013, Úř. věst. L 73, 15.3.2013, s. 16 (ocel s organickým povlakem), prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/366, Úř. věst. L 56, 3.3.2017, s. 1 (solární panely), prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1379/2014, Úř. věst. L 367, 23.12.2014, s. 22 (nekonečná skleněná vlákna), prováděcí rozhodnutí Komise 2014/918/EU, Úř. věst. L 360, 16.12.2014, s. 65 (polyesterová střižová vlákna).

            (70)  Viz rovněž obdobně WT/DS294/AB/RW, Spojené státy – nulování (článek 21.5 DSU), zpráva odvolacího orgánu ze dne 14. května 2009, bod 453.

            (71)  Rozsudek Soudního dvora (třetího senátu) ze dne 18. ledna 2017, Wortmann v. .Hauptzollamt Bielefeld, C-365/15, EU:C:2017:19, body 35–39.

            (72)  Úř. věst. L 113, 3.5.2018, s. 4.

            PŘÍLOHA I

                        Název společnosti

                        Provincie

                        Doplňkový kód TARIC

                        Acetrikes Bicycles (Taicang) Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C386

                        Active Cycles Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C387

                        Aigeni Technology Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C388

                        Alco Electronics (Dongguan) Limited

                        Kuang-tung

                        C390

                        Changzhou Airwheel Technology Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C392

                        Changzhou Bisek Cycle Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C393

                        Changzhou Fujiang Vehicle Co. Ltd

                        Ťiang-su

                        C484

                        Changzhou Rich Vehicle Technology Co. Ltd

                        Ťiang-su

                        C395

                        Changzhou Steamoon Intelligent Technology Co. Ltd

                        Ťiang-su

                        C398

                        Changzhou Sobowo Vehicle Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C397

                        Cycleman E-Vehicle Co., Ltd

                        Ťiang-su

                        C400

                        Dongguan Benling Vehicle Technology Co. Ltd

                        Kuang-tung

                        C401

                        Dongguan Honglin Industrial Co. Ltd

                        Kuang-tung

                        C402

                        Easy Electricity Technology Co., Ltd.

                        Che-pej

                        C451

                        Foshan Lano Bike Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C405

                        Foshan Zenith Sports Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C406

                        Guangzhou Symbol Bicycle Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C410

                        Hangzhou Fanzhou Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C411

                        Jiangsu Imi Electric Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C415

                        Jiangsu Lvneng Electrical Bicycle Technology Co., Ltd

                        Ťiang-su

                        C416

                        Jiangsu Stareyes Bicycle Industrial Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C417

                        Jiaxing Onway Ev Tech Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C418

                        Jinhua Enjoycare Motive Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C419

                        Jinhua Feirui Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C420

                        Jinhua Jobo Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C421

                        Jinhua Lvbao Vehicles Co. Ltd

                        Če-ťiang

                        C486

                        Jinhua Suntide Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C422

                        Jinhua Zodin E-Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C424

                        Kenstone Metal (Kunshan) Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C425

                        Komda Industrial (Dongguan) Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C426

                        Kunshan Sevenone Cycle Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C427

                        Melton Industrial (Dong Guan) Co., Ltd

                        Kuang-tung

                        C402

                        Nantong Tianyuan Automatic Vehicle Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C429

                        Ningbo Bestar Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C430

                        Ningbo Lvkang Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C431

                        Ningbo Nanyang Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C432

                        Ningbo Oner Bike Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C433

                        Ningbo Roadsan New Energy Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C435

                        Ningbo Zixin Bicycle Industry Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C437

                        Pronordic E-Bikes Limited Company

                        Ťiang-su

                        C438

                        Shenzhen Shenling Car Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C442

                        Sino Lithium (Suzhou) Electric Technology Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C443

                        Skyland Sport Tech Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C444

                        Suzhou Guoxin Group Fengyuan Imp & Exp. Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C446

                        Suzhou Leisger Vehicle Co. Ltd

                        Ťiang-su

                        C487

                        Tianjin Luodeshengda Bicycle Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C449

                        Tianjin Upland Bicycle Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C450

                        Ubchoice Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C452

                        Wettsen Corporation

                        Šan-tung

                        C454

                        Wuxi Shengda Bicycles Co., Ltd a Wuxi Shengda Vehicle Technology Co.,Ltd

                        Ťiang-su

                        C458

                        Wuxi United Mobility Technology Inc

                        Ťiang-su

                        C459

                        Xiangjin (Tianjin) Cycle Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C462

                        Yong Qi (China) Bicycles Industrial Corp

                        Ťiang-su

                        C464

                        Yongkang Juxiang Vehicle Co, Ltd.

                        Če-ťiang

                        C466

                        Yongkang Lohas Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C467

                        Yongkang Mars Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C468

                        Zhejiang Apollo Motorcycle Manufacturer Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C469

                        Zhejiang Baoguilai Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C470

                        Zhejiang Goccia Electric Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C472

                        Zhejiang Hangpai Electric Vehicle Co. Ltd

                        Če-ťiang

                        C488

                        Zhejiang Jsl Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C473

                        Zhejiang Kaiyi New Material Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C474

                        Zhejiang Lianmei Industrial Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C475

                        Zhejiang Tuer Vehicle Industry Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C477

                        Zhejiang Xingyue Electric Vehicle Co., Ltd.,
                        Zhejiang Xingyue Overfly Electric Vehicle Co., Ltd. a
                        Zhejiang Xingyue Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C478

                        Zhongxin Power (Tianjin) Bicycle Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C480

            PŘÍLOHA II

                        Název společnosti

                        Provincie

                        Doplňkový kód TARIC

                        Aima Technology Group Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C389

                        Beijing Tsinova Technology Co., Ltd.

                        Pej-ťing

                        C391

                        Changzhou Hj Pedal Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C394

                        Changzhou Ristar Cycle Co., Ltd

                        Ťiang-su

                        C396

                        Cutting Edge Power Vehicle Int'l TJ Co., Ltd.

                        Tchien-ťin

                        C399

                        Eco International Elebike Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C403

                        Everestt International Industries Ltd.

                        Ťiang-su

                        C404

                        Geoby Advance Technology Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C407

                        Guangdong Commercial Trading Imp. & Exp. Corp., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C408

                        Guangdong Shunde Junhao Technology Development Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C409

                        Hangzhou Morakot E-Bike Manufacture Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C412

                        Hangzhou TOP Mechanical And Electrical Technology, Co. Ltd.

                        Če-ťiang

                        C413

                        Hua Chin Bicycle & Fitness (H.Z.) Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C414

                        Jinhua Yifei Electric Science And Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C423

                        Nanjing Jincheng Machinery Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C428

                        Ningbo Pugonying Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C434

                        Ningbo Shenchima Vehicle Industry Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C436

                        Shandong Eco Friendly Technology Co., Ltd.

                        Šan-tung

                        C439

                        Shanghai Promising Int'l Trade & Logistics Co., Ltd.

                        Šanghaj

                        C440

                        Shenzhen SanDin Cycle Co., Ltd.

                        Kuang-tung

                        C441

                        Suzhou Dynavolt Intelligent Vehicle Technology Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C445

                        Suzhou Joydeer E-Bicycle Co., Ltd

                        Ťiang-su

                        C447

                        Taioku Manufacturing (Jiangsu) Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C448

                        Universal Cycle Corporation (Guang Zhou)

                        Kuang-tung

                        C453

                        Wuxi Bashan E-Vehicle Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C455

                        Wuxi Merry Ebike Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C456

                        Wuxi METUO Vehicle Co., Ltd.

                        Ťiang-su

                        C457

                        Wuyi Simino Industry & Trade Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C460

                        Wuyi Yuema Leisure Articles Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C461

                        Yongkang Aijiu Industry & Trade Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C465

                        Zhejiang Enze Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C471

                        Zhejiang Luyuan Electric Vehicle Co., Ltd.

                        Če-ťiang

                        C476

                        Zhongshan Qiangli Electronics Factory

                        Kuang-tung

                        C479