title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 505/2013 ze dne 31. května 2013 , kterým se stanoví další výjimečná opatření, pokud jde o uvolnění cukru a izoglukózy nepodléhajících kvótám na trh Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2012/13

text:
               1.6.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 147/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 505/2013
   ze dne 31. května 2013,
   kterým se stanoví další výjimečná opatření, pokud jde o uvolnění cukru a izoglukózy nepodléhajících kvótám na trh Unie při snížené dávce z přebytku v hospodářském roce 2012/13
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1), a zejména na čl. 64 odst. 2 a článek 186 ve spojení s článkem 4 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V průběhu hospodářského roku 2011/12 dosáhla v Unii průměrná cena volně loženého bílého cukru ze závodu hodnoty 175 % referenční ceny ve výši 404 EUR/t a byla přibližně o 275 EUR/t vyšší než cena na světovém trhu. Cena v Unii je nyní stabilní na úrovni okolo 700 EUR/t, což je nejvyšší úroveň dosažená od reformy organizace trhu s cukrem, a narušuje optimální průběh dodávek cukru na trhu Unie. Očekávaný nárůst již tak vysoké úrovně cen na počátku hospodářského roku 2012/13 potvrdil riziko vážného narušení trhu, jemuž bylo třeba zabránit nezbytnými opatřeními. Ve dnech 18. ledna, 15. února a 22. března 2013 přijala Komise prováděcí nařízení (EU) č. 36/2013 (2), (EU) č. 131/2013 (3) a (EU) č. 281/2013 (4), kterými se stanoví výjimečná opatření určená pro vyřešení narušení trhu. I přes přijatá opatření ukazují současné ceny zaznamenané na trhu, že je třeba v zájmu vyřešení přetrvávajícího narušení trhu přijmout další opatření.

               (2)

               Na základě odhadů nabídky a poptávky na rok 2012/13 by konečný stav zásob pro trh s cukrem měl být nejméně o 0,5 milionu tun nižší než v roce 2011/12. Toto číslo již bere v úvahu dovoz ze třetích zemí, které využívaly některých preferenčních dohod.

               (3)

               Na druhé straně se odhaduje, že vzhledem k vyhlídkám na dobrou sklizeň bude produkce cukru téměř o 4 600 000 tun vyšší, než stanoví kvóta v článku 56 nařízení (ES) č. 1234/2007. I při zohlednění předvídatelných smluvních závazků producentů cukru, pokud jde o některé průmyslové použití podle článku 62 uvedeného nařízení, a vývozních závazků na rok 2012/13, pokud jde o cukr nepodléhající kvótám, bude stále ještě k dispozici značné množství cukru nepodléhajícího kvótám o objemu nejméně 1 200 000 tun. Část tohoto cukru by mohla být k dispozici, aby se zvýšily nedostatečné zásoby cukru na potravinářském trhu Unie a zabránilo se přílišnému zvýšení cen.

               (4)

               V zájmu zajištění hladkého fungování trhu je nezbytné cukr nepodléhající kvótám uvolnit. Takovéto opatření by mělo být možné přijmout pokaždé, když to bude během hospodářského roku 2012/13 třeba.

               (5)

               Podle článků 186 a 188 nařízení (ES) č. 1234/2007 mohou být v případě potřeby přijata opatření, která zabrání narušení trhu či riziku narušení trhu, zejména v případě, že by k tomu došlo v důsledku výrazného zvýšení cen v Unii, pokud tohoto cíle nemůže být dosaženo prostřednictvím jiných opatření v rámci uvedeného nařízení. Pokud jde o současné tržní podmínky, nestanoví nařízení (ES) č. 1234/2007 kromě opatření založených na článku 186 žádná konkrétní opatření, která by zamezila zvyšování ceny cukru a umožnila zásobovat trh Unie cukrem za rozumné ceny.

               (6)

               Ustanovení čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007 zmocňuje Komisi, aby na vyrobený cukr a izoglukózu převyšující kvótu stanovila dostatečně vysokou dávku z přebytku, aby se zamezilo hromadění přebytkových množství. V čl. 3 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 967/2006 ze dne 29. června 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o výrobu cukru nad rámec kvóty (5), byla tato dávka stanovena na 500 EUR za tunu.

               (7)

               Pro omezené množství cukru vyrobeného nad kvótu by měla být stanovena snížená dávka z přebytku v takové výši za tunu, která by umožnila spravedlivé zacházení s producenty cukru v Unii, zajistila v Unii řádné fungování trhu s cukrem a pomohla snížit rozdíl mezi cenami cukru na trhu v Unii a na světovém trhu, aniž by na trhu Unie hrozilo riziko hromadění přebytků.

               (8)

               Vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1234/2007 stanoví kvóty pro cukr i izoglukózu, mělo by se pro příslušné množství izoglukózy vyrobené nad rámec kvóty uplatnit podobné opatření, protože tento produkt je do určité míry obchodní náhražkou cukru.

               (9)

               S cílem zvýšit nabídku by producenti cukru a izoglukózy měli požádat příslušné orgány členských států o vydání osvědčení, která jim na trhu Unie umožní prodat určité množství vyrobené nad kvótu se sníženou dávkou z přebytku.

               (10)

               Snížená dávka z přebytku by měla být zaplacena po přijetí žádosti a před vydáním osvědčení.

               (11)

               Platnost osvědčení by měla být v zájmu rychlého zlepšení stavu nabídky časově omezena.

               (12)

               Stanovení maximálních limitů množství, o která může každý producent požádat v jednom období pro podávání žádostí, a omezení osvědčení na produkty, jež žadatel sám vyrábí, by mělo zabránit spekulativním praktikám v systému, který toto nařízení vytvořilo.

               (13)

               Podáním žádosti by se producenti cukru měli zavázat k platbě minimální ceny za cukrovou řepu použitou k výrobě množství cukru, jež bylo předmětem žádosti. Měly by být přesně stanoveny minimální požadavky na způsobilost žádosti.

               (14)

               Příslušné orgány členských států by Komisi měly informovat o předložených žádostech. V zájmu zjednodušení a harmonizace těchto oznámení by měly být poskytnuty vzory.

               (15)

               Komise by měla zajistit, aby se osvědčení vydávala pouze v rámci množstevních omezení stanovených v tomto nařízení. Komise by proto měla být v případě potřeby schopna stanovit přídělový koeficient, který se použije na přijaté žádosti.

               (16)

               Členské státy by měly žadatelům neprodleně sdělit, zda bylo množství uvedené v žádosti uznáno zcela nebo částečně.

               (17)

               Příslušné orgány by měly Komisi oznamovat množství, na která byla vydána osvědčení se sníženou dávkou z přebytku. Za tímto účelem by Komise měla poskytnout vzory.

               (18)

               Na množství cukru uvolněné na trh Unie, které přesahuje množství uvedené v osvědčeních vydaných podle tohoto nařízení, by měla být uplatněna dávka z přebytku stanovená v čl. 64 odst. 2 nařízení (ES) č. 1234/2007. Je proto vhodné stanovit, že každý žadatel, který nesplní svůj závazek uvolnit na trh Unie množství uvedené v osvědčení, jež mu bylo vydáno, by rovněž měl zaplatit částku 500 EUR za tunu. Cílem tohoto důsledného přístupu je předcházet zneužití mechanismu zavedeného tímto nařízením.

               (19)

               Pro účely stanovení průměrných cen cukru podléhajícího kvótám a cukru nepodléhajícího kvótám na trhu Unie podle čl. 13 odst. 1 nařízení Komise (ES) č. 952/2006 ze dne 29. června 2006 o prováděcích pravidlech k nařízení Rady (ES) č. 318/2006, pokud jde o řízení vnitřního trhu s cukrem a režim kvót (6), by měl být cukr, na který se vztahuje osvědčení vydané podle tohoto nařízení, považován za cukr podléhající kvótě.

               (20)

               Ustanovení čl. 2 odst. 1 písm. a) rozhodnutí Rady 2007/436/ES, Euratom ze dne 7. června 2007 o systému vlastních zdrojů Evropských společenství (7) stanoví, že dávky a další poplatky stanovené v rámci společné organizace trhu s cukrem tvoří vlastní zdroje. Je proto nezbytné určit datum stanovení dotyčných částek ve smyslu čl. 2 odst. 2 a čl. 6 odst. 3 písm. a) nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 2007/436/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (8).

               (21)

               Opatření tohoto nařízení jsou v souladu se stanoviskem Řídícího výboru pro společnou organizaci zemědělských trhů,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Dočasné snížení dávky z přebytku
   1.   Odchylně od čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 967/2006 se částka dávky z přebytku za maximální množství 150 000 tun cukru v ekvivalentu bílého cukru a 8 000 tun izoglukózy v sušině, jež bylo vyrobeno nad rámec kvóty stanovené v příloze VI nařízení (ES) č. 1234/2007 a uvolněno na trh Unie v hospodářském roce 2012/13, stanoví na 177 EUR za tunu.
   2.   Snížená dávka z přebytku uvedená v odstavci 1 se zaplatí po přijetí žádosti uvedené v článku 2 a před vydáním osvědčení uvedeného v článku 6.
   Článek 2
   Žádost o osvědčení
   1.   Aby mohli producenti cukru a izoglukózy využívat podmínek uvedených v článku 1, musí požádat o osvědčení.
   2.   Žadateli mohou být pouze podniky vyrábějící řepný a třtinový cukr nebo izoglukózu, jež jsou schváleny podle článku 57 nařízení (ES) č. 1234/2007 a kterým byla v souladu s článkem 56 uvedeného nařízení přidělena výrobní kvóta na hospodářský rok 2012/13.
   3.   Každý žadatel může podat pouze jednu žádost týkající se cukru a jednu žádost týkající se izoglukózy za jedno období, v němž je možné žádosti podávat.
   4.   Žádosti o osvědčení se podávají příslušnému orgánu v členském státě, ve kterém byl podnik schválen, faxem nebo elektronicky. Příslušné orgány členských států mohou požadovat, aby elektronické žádosti byly opatřeny zaručeným elektronickým podpisem ve smyslu směrnice Evropského parlamentu a Rady 1999/93/ES (9).
   5.   Mají-li být žádosti přípustné, musí splňovat následující podmínky:

               a)

               v žádosti se uvede:

                           i)

                           jméno a adresa žadatele a jeho číslo plátce DPH a

                           ii)

                           množství, jež je předmětem žádosti, vyjádřené v tunách cukru v ekvivalentu bílého cukru a v tunách izoglukózy v sušině, zaokrouhleno na celá čísla;

               b)

               množství, jež je předmětem žádosti v daném období, vyjádřené v tunách cukru v ekvivalentu bílého cukru a v tunách izoglukózy v sušině, nepřesáhne 50 000 tun v případě cukru a 2 500 tun v případě izoglukózy;

               c)

               pokud se žádost týká cukru, žadatel se zaváže, že zaplatí minimální cenu cukrové řepy stanovenou v článku 49 nařízení (ES) č. 1234/2007 za množství cukru uvedené v osvědčení vydaném v souladu s článkem 6 tohoto nařízení;

               d)

               žádost se sepíše v úředním jazyce nebo v jednom z úředních jazyků členského státu, kde se podává;

               e)

               v žádosti se uvede odkaz na toto nařízení a termín pro předložení žádostí;

               f)

               žadatel neuvede žádné dodatečné podmínky, než ty, které jsou stanoveny v tomto nařízení.

         6.   Žádost, která není podána v souladu s odstavci 1 až 5, není přípustná.
   7.   Po podání nelze vzít žádost zpět nebo ji pozměnit, a to ani v případě, že množství, o které se žádá, je poskytnuto pouze částečně.
   Článek 3
   Podávání žádostí
   Období, během něhož mohou být podávány žádosti, končí dne 11. června 2013 ve 12:00 hodin v poledne bruselského času.
   Článek 4
   Předávání žádostí členskými státy
   1.   Příslušné orgány členských států rozhodnou o přípustnosti žádostí na základě podmínek stanovených v článku 2. Pokud příslušné orgány rozhodnou, že žádost je nepřípustná, bezodkladně o tom žadatele informují.
   2.   Příslušné orgány předají Komisi nejpozději v pátek faxem nebo elektronicky oznámení o přípustných žádostech, jež byly podány v uplynulém období. Oznámení neobsahují údaje uvedené v čl. 2 odst. 5 písm. a) bodě i). Členské státy, které neobdržely žádné žádosti, avšak na hospodářský rok 2012/13 jim byly přiděleny kvóty na cukr nebo izoglukózu, rovněž zašlou Komisi ve stejné lhůtě oznámení, že nebyly podány žádné žádosti.
   3.   Forma a obsah oznámení jsou vymezeny na základě vzorů, které členským státům poskytne Komise.
   Článek 5
   Překročená omezení
   Pokud z informací sdělených příslušnými orgány členských států podle čl. 4 odst. 2 vyplývá, že množství, jež jsou předmětem žádostí, překračují omezení stanovená v článku 1, Komise:

               a)

               stanoví přídělový koeficient, který členské státy použijí na množství, na něž se vztahuje každá oznámená žádost o osvědčení;

               b)

               odmítne žádosti, které ještě nebyly oznámeny.

         Článek 6
   Vydání osvědčení
   1.   Aniž je dotčen článek 5, desátý pracovní den, který následuje po týdnu, kdy skončilo období pro podávání žádostí, vydá příslušný orgán osvědčení pro žádosti oznámené Komisi podle čl. 4 odst. 2.
   2.   Členské státy oznámí Komisi každé pondělí množství cukru a/nebo izoglukózy, pro něž v uplynulém týdnu vydaly osvědčení.
   3.   Vzor osvědčení je uveden v příloze.
   Článek 7
   Platnost osvědčení
   Osvědčení jsou platná do konce druhého měsíce, který následuje po měsíci vydání.
   Článek 8
   Převoditelnost osvědčení
   Práva a povinnosti vyplývající z osvědčení jsou nepřevoditelné.
   Článek 9
   Sdělování cen
   Pro účely čl. 13 odst. 1 nařízení (ES) č. 952/2006 se množství prodaného cukru, na které se vztahuje osvědčení vydané podle tohoto nařízení, považuje za cukr podléhající kvótě.
   Článek 10
   Sledování
   1.   Žadatelé spolu s měsíčními oznámeními podle čl. 21 odst. 1 nařízení (ES) č. 952/2006 sdělí množství, pro něž obdrželi osvědčení v souladu s článkem 6 tohoto nařízení.
   2.   Před 31. říjnem 2013 každý držitel osvědčení podle tohoto nařízení předloží příslušným orgánům členských států doklad o tom, že veškeré množství, na které se vztahují jeho osvědčení, bylo uvolněno na trh Unie. Za každou tunu, na niž bylo vydáno osvědčení a která nebyla uvolněna na trh Unie z jiných důvodů než z důvodu vyšší moci, se zaplatí částka 323 EUR za tunu.
   3.   Členské státy oznámí Komisi množství, které nebylo na trh Unie uvolněno.
   4.   Členské státy vypočítají a oznámí Komisi rozdíl mezi celkovým množstvím cukru a izoglukózy, které jednotliví producenti vyrobili nad přidělenou kvótu, a množstvím, se kterým producenti naložili v souladu s čl. 4 odst. 1 druhým pododstavcem nařízení (ES) č. 967/2006. Pokud je zbývající množství cukru nebo izoglukózy, které nepodléhá kvótám, u nějakého producenta menší než množství, pro něž bylo tomuto producentovi vydáno osvědčení podle tohoto nařízení, zaplatí producent za tento rozdíl částku 500 EUR za tunu.
   5.   Oznámení uvedená v odstavcích 3 a 4 musí být učiněna nejpozději do 30. června 2014.
   Článek 11
   Datum stanovení nároku
   Pro účely čl. 2 odst. 2 a čl. 6 odst. 3 písm. a) nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000 je datem stanovení nároku Unie datum, kdy podle čl. 1 odst. 2 tohoto nařízení žadatelé dávku z přebytku zaplatí.
   Článek 12
   Vstup v platnost
   Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

   Je použitelné do dne 30. června 2014.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 31. května 2013.

            Za Komisi

         José Manuel BARROSO

            předseda

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 16, 19.1.2013, s. 7.

      (3)  Úř. věst. L 45, 16.2.2013, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 84, 23.3.2013, s. 19.

      (5)  Úř. věst. L 176, 30.6.2006, s. 22.

      (6)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 39.

      (7)  Úř. věst. L 163, 23.6.2007, s. 17.

      (8)  Úř. věst. L 130, 31.5.2000, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 13, 19.1.2000, s. 12.

      PŘÍLOHA

         Vzor osvědčení uvedený v čl. 6 odst. 3


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 297/2014 ze dne 20. března 2014 , kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Valençay (CHOP))

text:
               25.3.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 89/34

      PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 297/2014
   ze dne 20. března 2014,
   kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Valençay (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 prověřila Komise žádost Francie o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Valençay“ zapsaného podle nařízení Komise (ES) č. 1437/2004 (2).

               (2)

               Protože uvedená změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, Komise žádost o změnu zveřejnila podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3).

               (3)

               Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se schvaluje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 20. března 2014.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 265, 12.8.2004, s. 3.

      (3)  Úř. věst. C 296, 12.10.2013, s. 4.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

         Třída 1.3   Sýry

      FRANCIE
      Valençay (CHOP)


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) 2017/150 ze dne 27. ledna 2017, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2016/1127

text:
               28.1.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 23/3

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) 2017/150
   ze dne 27. ledna 2017,
   kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2016/1127
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2580/2001 ze dne 27. prosince 2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu (1), a zejména na čl. 2 odst. 3 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh vysoké představitelky Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Dne 12. července 2016 přijala Rada prováděcí nařízení (EU) 2016/1127 (2), kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 tím, že se stanoví aktualizovaný seznam osob, skupin a subjektů, na něž se vztahuje nařízení (ES) č. 2580/2001 (dále jen „seznam“).

               (2)

               Všem osobám, skupinám a subjektům, u nichž to bylo prakticky možné, poskytla Rada odůvodnění, proč byly na seznam zařazeny.

               (3)

               Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie informovala Rada osoby, skupiny a subjekty zařazené na seznam, že se rozhodla je na něm ponechat. Rada dotyčné osoby, skupiny a subjekty rovněž informovala o možnosti požádat Radu o odůvodnění jejich zařazení na seznam v případě, že jim toto odůvodnění ještě nebylo sděleno.

               (4)

               Rada provedla přezkum seznamu podle čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001. Při provádění tohoto přezkumu zohlednila Rada připomínky, jež jí dotčené osoby, skupiny a subjekty předložily, jakož i aktualizované informace o vnitrostátním statusu osob a subjektů zařazených na seznam, které získala od příslušných vnitrostátních orgánů.

               (5)

               Rada ověřila, že příslušné orgány ve smyslu čl. 1 odst. 4 společného postoje Rady 2001/931/SZBP (3) přijaly ke vztahu ke všem osobám, skupinám a subjektům uvedeným na seznamu rozhodnutí o tom, že byly zapojeny to teroristických činů ve smyslu čl. 1 odst. 2 a 3 uvedeného společného postoje. Rada rovněž dospěla k závěru, že na osoby, skupiny a subjekty, na které se vztahují články 2, 3 a 4 společného postoje 2001/931/SZBP, by se měla i nadále vztahovat zvláštní omezující opatření stanovená v nařízení (ES) č. 2580/2001.

               (6)

               Seznam by měl být odpovídajícím způsobem aktualizován a prováděcí nařízení (EU) 2016/1127 by mělo být zrušeno,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Seznamem uvedeným v čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 je seznam obsažený v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Prováděcí nařízení (EU) 2016/1127 se zrušuje.
   Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. ledna 2017.

            Za Radu

            předseda

         E. SCICLUNA

      (1)  Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 70.

      (2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) 2016/1127 ze dne 12. července 2016, kterým se provádí čl. 2 odst. 3 nařízení (ES) č. 2580/2001 o zvláštních omezujících opatřeních namířených proti některým osobám a subjektům s cílem bojovat proti terorismu a kterým se zrušuje prováděcí nařízení (EU) 2015/2425 (Úř. věst. L 188, 13.7.2016, s. 1).

      (3)  Společný postoj Rady 2001/931/SZBP ze dne 27. prosince 2001 o uplatnění zvláštních opatření k boji proti terorismu (Úř. věst. L 344, 28.12.2001, s. 93).

      PŘÍLOHA

         SEZNAM OSOB, SKUPIN A SUBJEKTŮ PODLE ČLÁNKU 1

      I.   OSOBY

                  1.

                  ABDOLLAHI, Hamed (také znám jako Mustafa Abdullahi), narozen dne 11. srpna 1960 v Íránu. Cestovní pas č.: D9004878.

                  2.

                  AL-NASSER, Abdelkarim Hussein Mohamed, narozen v Al-Ihsá (Saúdská Arábie); státní příslušník Saúdské Arábie.

                  3.

                  AL YACOUB, Ibrahim Salih Mohammed, narozen dne 16. října 1966 v Tarútu (Saúdská Arábie), státní příslušník Saúdské Arábie.

                  4.

                  ARBABSIAR, Manssor (také znám jako Mansour Arbabsiar), narozen dne 6. nebo 15. března 1955 v Íránu, státní příslušník Íránu a USA. Cestovní pas č.: C2002515 (íránský cestovní pas); cestovní pas č.: 477845448 (cestovní pas USA). Průkaz totožnosti č.: 07442833, platnost do 15. března 2016 (řidičský průkaz USA).

                  5.

                  BOUYERI, Mohammed (také znám jako Abu ZUBAIR; SOBIAR; Abu ZOUBAIR), narozen dne 8. března 1978 v Amsterodamu (Nizozemsko) – člen skupiny „Hofstadgroep“.

                  6.

                  EL HAJJ, Hassan Hassan, narozen dne 22. března 1988, v Zaghdraiye, Sidon, Libanon, státní příslušník Kanady. Cestovní pas č.: JX446643 (Kanada);

                  7.

                  IZZ-AL-DIN, Hasan (také znám jako GARBAYA, Ahmed; SA-ID; SALWWAN, Samir), narozen v roce 1963 v Libanonu, státní příslušník Libanonu.

                  8.

                  MELIAD, Farah, narozen dne 5. listopadu 1980, Sydney (Austrálie), státní příslušník Austrálie. Cestovní pas č.: M2719127 (Austrálie).

                  9.

                  MOHAMMED, Khalid Shaikh (také znám jako ALI, Salem; BIN KHALID, Fahd bin Adballah; HENIN, Ashraf Refaat Nabith; WADOOD, Khalid Adbul), narozen dne 14. dubna 1965 nebo 1. března 1964 v Pákistánu. Cestovní pas č.: 488555.

                  10.

                  ȘANLI, Dalokay (také znám jako Sinan), narozen dne 13. října 1976 v Pülümüru (Turecko).

                  11.

                  SHAHLAI, Abdul Reza (také znám jako Abdol Reza Shala'i, Abd-al Reza Shalai, Abdorreza Shahlai, Abdolreza Shahla'i, Abdul-Reza Shahlaee, Hajj Yusef, Haji Yusif, Hajji Yasir, Hajji Yusif, Yusuf Abu-al-Karkh), narozen kolem roku 1957 v Íránu. Adresy: 1) Kermánšáh, Írán, 2) vojenská základna Mehrán, provincie Ílám, Írán.

                  12.

                  SHAKURI, Ali Gholam, narozen kolem roku 1965 v Teheránu, Írán.

                  13.

                  SOLEIMANI, Qasem (také znám jako Ghasem Soleymani; Qasmi Sulayman; Qasem Soleymani; Qasem Solaimani; Qasem Salimani; Qasem Solemani; Qasem Sulaimani; Qasem Sulemani), narozen dne 11. března 1957 v Íránu. Státní příslušník Íránu. Cestovní pas č.: 008827 (íránský diplomatický pas), vydaný v roce 1999. Hodnost: generálmajor.

            II.   SKUPINY A SUBJEKTY

                  1.

                  „Abu Nidal Organisation“ (také známa jako „Organizace Abú Nidal“; „ANO“; „Revoluční rada Fatáhu“; „Arabské revoluční brigády“; „Černé září“; „Revoluční organizace socialistických muslimů“).

                  2.

                  „Al-Aqsa Martyrs' Brigade“ („Brigáda mučedníků al-Aksá“).

                  3.

                  „Al-Aqsa e.V.“ („Sdružení Al-Aksá e.V.“).

                  4.

                  „Babbar Khalsa“.

                  5.

                  „Communist Party of the Philippines“ („Komunistická strana Filipín“, včetně „New Peoples Army“ („Nové lidové armády“), „NPA“), Filipíny.

                  6.

                  „Gama'a al-Islamiyya“ (také známa jako „Al-Gama'a al-Islamiyya“; „Islámská skupina“; „IG“).

                  7.

                  „İslami Büyük Doğu Akıncılar Cephesi“ („IBDA-C“; „Fronta islámských bojovníků Velkého východu“).

                  8.

                  „Hamas“ („Hamás“, včetně „Hamas-Izz al-Din al-Qassem“).

                  9.

                  „Hizballah Military Wing“ („Vojenské křídlo Hizballáhu“; také známa jako „Hezbollah Military Wing“; „Hizbullah Military Wing“; „Hizbollah Military Wing“; „Hezballah Military Wing“; „Hisbollah Military Wing“; „Hizbu'llah Military Wing“; „Hizb Allah Military Wing“; „Jihad Council“ („Rada Džihádu“) (a všechny podřízené složky, včetně organizace pro vnější bezpečnost)).

                  10.

                  „Hizbul Mujahideen“ („Hizb al-Mudžáhidín“; „HM“).

                  11.

                  „Hofstadgroep“.

                  12.

                  „Khalisan Zindabad Force“ („KZF“).

                  13.

                  „Kurdistan Workers' Party“ („Kurdská strana pracujících“; „PKK“; také známa jako „KADEK“; „KONGRA-GEL“).

                  14.

                  „Liberation Tigers of Tamil Eelam“ („Tygři osvobození tamilského Ílamu“, „LTTE“).

                  15.

                  „Ejército de Liberación Nacional“ („Národně osvobozenecká armáda“).

                  16.

                  „Palestinian Islamic Jihad“ („Palestinský islámský džihád“; „PIJ“).

                  17.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine“ („Lidová fronta za osvobození Palestiny“; „PFLP“).

                  18.

                  „Popular Front for the Liberation of Palestine – General Command“ („Vrchní velitelství Lidové fronty za osvobození Palestiny“; také známo jako „PFLP-General Command“).

                  19.

                  „Fuerzas armadas revolucionarias de Columbia“ („Revoluční ozbrojené síly Kolumbie“; „FARC“).

                  20.

                  „Devrimci Halk Kurtuluș Partisi-Cephesi“ („Revoluční lidově osvobozenecká armáda/fronta/strana“; „DHKP/C“; také známa jako „Devrimci Sol“ („Revoluční levice“); „Dev Sol“).

                  21.

                  „Sendero Luminoso“ („Světlá stezka“; „SL“).

                  22.

                  „Teyrbazen Azadiya Kurdistan“ („TAK“; také známa jako „Kurdistan Freedom Falcons“ („Sokoli za osvobození Kurdistánu“); „Kurdistan Freedom Hawks“ („Jestřábi za osvobození Kurdistánu“)).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 242/2011 ze dne 11. března 2011 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chleb prądnicki (CHZO))

text:
               12.3.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 66/17

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 242/2011
   ze dne 11. března 2011
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Chleb prądnicki (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 7 odst. 4 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Chleb prądnicki“ do rejstříku předložená Polskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie
                   (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být uvedený název zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 11. března 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOŞ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (2)  Úř. věst. C 187, 10.7.2010, s. 16.

      PŘÍLOHA
      Potraviny uvedené v příloze I nařízení (ES) č. 510/2006:

         Třída 2.4:   Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží

      POLSKO
      Chleb prądnicki (CHZO)


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 512/2010 ze dne 14. června 2010 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009

text:
               16.6.2010

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 150/24

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 512/2010
   ze dne 14. června 2010
   o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1), jímž bylo zrušeno nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh, který předložila Evropská komise po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               Dne 22. ledna 2001 uložila Rada nařízením (ES) č. 132/2001 (3) konečné antidumpingové clo (dále jen „stávající opatření“) ve výši 33,25 EUR na tunu z dovozu dusičnanu amonného kódů KN 3102 30 90 a 3102 40 90 pocházejícího mimo jiné z Ukrajiny. Šetření, které vedlo k uložení uvedených opatření, bude v dalším textu označováno jako „původní šetření“.

               (2)

               Dne 17. května 2004 po částečném prozatímním přezkumu Rada nařízením (ES) č. 993/2004 (4) osvobodila od antidumpingového cla, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 132/2001, dovoz do Unie dotčeného výrobku vyrobeného společnostmi, od nichž Komise přijala závazky. Nařízením Komise (ES) č. 1001/2004 (5), naposledy pozměněným nařízením (ES) č. 1996/2004 (6), byly přijaty závazky do dne 20. května 2005. Cílem těchto závazků bylo přihlédnout k některým důsledkům rozšíření Evropské unie na 25 členských států.

               (3)

               Po provedení prozatímního přezkumu omezeného na definici dotčeného výrobku rozhodla Rada nařízením (ES) č. 945/2005 (7), že je třeba definici dotčeného výrobku objasnit a že platná opatření by se měla vztahovat na dotčený výrobek, pokud je obsažen v jiných hnojivech, úměrně k obsahu dusičnanu amonného a jiných vedlejších látek a živin.

               (4)

               Po provedení šetření před pozbytím platnosti se Rada rozhodla nařízením (ES) č. 442/2005 (8) prodloužit stávající opatření, vyjasněné nařízením (ES) č. 945/2005, o dva roky.

               (5)

               Po přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 661/2008 (9) konečná antidumpingová opatření týkající se dovozu dusičnanu amonného pocházejícího z Ruska.

               (6)

               Rada změnila nařízení (ES) č. 442/2007 nařízením (ES) č. 662/2008 (10) tak, že přijala cenový závazek nabídnutý jedním vyvážejícím výrobcem.

         2.   Žádost o přezkum

               (7)

               Po oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti opatření, které bylo zveřejněno dne 17. října 2008 (11), byla dne 22. ledna 2009 doručena žádost o přezkum před pozbytím platnosti stávajících opatření v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Tuto žádost předložilo Evropské sdružení výrobců hnojiv (European Fertiliser Manufacturers Association – EFMA) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významnou část, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby dusičnanu amonného v Unii.

               (8)

               Žadatel tvrdil, že v souvislosti s dovozem dusičnanu amonného pocházejícího z Ukrajiny (dále jen „dotčená země“) existuje pravděpodobnost obnovení dumpingu a újmy výrobnímu odvětví Unie, a poskytl k tomuto tvrzení dostatečné přímé důkazy.

               (9)

               Po konzultaci s poradním výborem dospěla Komise k závěru, že existují dostatečné důvody pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, a dne 23. dubna 2009 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (12).

         3.   Šetření

   3.1   Období šetření

               (10)

               Šetření přetrvávání nebo obnovení dumpingu se týkalo období od 1. dubna 2008 do 31. března 2009 (dále jen „období přezkumného šetření“). Posouzení trendů, které jsou relevantní pro posouzení pravděpodobnosti pokračování nebo obnovení újmy, zahrnovalo období od roku 2005 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         3.2   Strany dotčené šetřením

               (11)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla vyvážející výrobce, dovozce a uživatele, kterých se podle jejích informací tento přezkum týká, a též jejich sdružení, zástupce vyvážející země, žadatele a výrobce v Unii. Zúčastněné strany dostaly možnost písemně se k věci vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení.

               (12)

               Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

               (13)

               Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii a dovozců do Unie bylo považováno za vhodné přezkoumat v souladu s článkem 17 základního nařízení, zda by měla být použita metoda výběru vzorku. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude skutečně zapotřebí vybrat vzorek, a pokud ano, provést tento výběr, byly výše uvedené strany v souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení vyzvány, aby se přihlásily do patnácti dnů ode dne zahájení šetření a poskytly Komisi informace stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (14)

               Po přezkoumání předložených informací a vzhledem k tomu, že ochotu spolupracovat projevilo dvanáct výrobců v Unii, bylo rozhodnuto, že v případě výrobců v Unii je třeba provést výběr vzorku. Žádní dovozci se nepřihlásili, aby poskytli informace požadované v oznámení o zahájení řízení.

               (15)

               Dvanáct výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 80 % celkové výroby v Unii, řádně a ve stanovené lhůtě vyplnilo formulář pro výběr vzorku a formálně souhlasilo s další spoluprací při šetření. Na tomto základě vybrala Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení reprezentativní vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje dusičnanu amonného v Unii, který bylo možno v době, která byla k dispozici, patřičně prošetřit. Do vzorku bylo vybráno pět výrobců v Unii, kteří v období přezkumného šetření představovali zhruba 57 % celkové výroby výrobního odvětví Unie.

               (16)

               V souladu s čl. 17 odst. 2 základního nařízení byl vybraný vzorek projednán s dotčenými stranami a tyto proti němu nevznesly žádné námitky.

               (17)

               Pěti vybraným výrobcům v Unii a všem známým vyvážejícím výrobcům z dotčené země byly rozeslány dotazníky.

               (18)

               Vyplněné dotazníky vrátilo pět vybraných výrobců v Unii a tři vyvážející výrobci z dotčené země.

               (19)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a následné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Kontrolní návštěvy se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                           Vyvážející výrobci na Ukrajině:

                                       —

                                       CJSC Severodonetsk Azot Association, Severodonetsk

                                       —

                                       JSC Concern Stirol, Gorlovka

                                       —

                                       OJSC Rivneazot, Rivne

                           b)

                           Výrobci v Unii:

                                       —

                                       GrowHow UK Limited, Spojené království,

                                       —

                                       GPN, Paříž, Francie,

                                       —

                                       Zakłady Azotowe Puławy SA, Polsko,

                                       —

                                       Yara SA, Brusel, Belgie,

                                       —

                                       Achema, Jonavos, Litva.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (20)

               Dotčeným výrobkem jsou pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného, pocházející z Ukrajiny, v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91. Dusičnan amonný je pevné dusíkaté hnojivo běžně užívané v zemědělství. Vyrábí se z amoniaku a kyseliny dusičné a v prilované nebo granulované formě přesahuje obsah dusíku 28 % hmotnostních.

               (21)

               Je třeba zdůraznit, že definice dotčeného výrobku byla vyjasněna v nařízení (ES) č. 945/2005.

         2.   Obdobný výrobek

               (22)

               Tento přezkum potvrdil zjištění z původního šetření, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek a jeho kvalita a základní fyzikální a chemické vlastnosti jsou stejné bez ohledu na zemi původu. Bylo proto shledáno, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na jejich domácím trhu a ve třetích zemích a též výrobky vyráběné a prodávané výrobci z Unie na trhu Unie mají stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a v podstatě stejné použití, a jsou proto považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

   1.   Všeobecně

               (23)

               Spolupracovali tři vyvážející výrobci z Ukrajiny. Čtvrtý známý vyvážející výrobce na šetření nespolupracoval.

               (24)

               Ze srovnání údajů o vývozu tří spolupracujících vyvážejících výrobců a celkového objemu vývozu z Ukrajiny do Unie vyplynulo, že tři spolupracující vyvážející výrobci se na celkovém dovozu Unie z Ukrajiny podíleli v průběhu období přezkumného šetření z více než 90 %. Úroveň spolupráce byla proto považována za vysokou.

               (25)

               Celkový objem dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny byl nízký a jeho podíl na celkovém trhu v Unii představoval v období přezkumného šetření 1,1 %.

         2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

   2.1   Běžná hodnota

               (26)

               Připomínáme, že v průběhu minulého přezkumu před pozbytím platnosti opatření nebyla Ukrajina ještě považována za stát s tržním hospodářstvím, a proto byla běžná hodnota pro Ukrajinu stanovena na základě údajů získaných od spolupracujícího výrobce z USA považovaných za srovnatelnou zemi.

               (27)

               V průběhu tohoto přezkumu byla běžná hodnota získána od uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců a ověřena v jejich prostorách. Komise zkoumala, zda jejich prodej na domácím trhu může být považován za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Za tímto účelem byly zkoumány náklady na výrobu dotčeného výrobku vyrobeného a prodaného spolupracujícími výrobci na domácím trhu.

               (28)

               Pokud jde o náklady na plyn, bylo zjištěno, že Ukrajina dovážela většinu plynu spotřebovávaného při výrobě dusičnanu amonného z Ruska. Na základě všech dostupných a ověřených údajů je zřejmé, že Ukrajina v průběhu období přezkumného šetření dovážela zemní plyn z Ruska za cenu o přibližně 40 % nižší, než byla cena, za kterou byl vyvážen Ruskem na trh Unie. Bylo však zjištěno, že ceny byly v poslední čtvrtině období přezkumného šetření podobné.

               (29)

               Bylo zjištěno, že s výjimkou jednoho typu výrobku vyváženého jedním výrobcem, byl v průběhu období přezkumného šetření prodej na domácím trhu uskutečněn v běžném obchodním styku. Běžná hodnota byla proto stanovena buď na základě ceny, která je nebo má být zaplacena nezávislými odběrateli na domácím trhu na Ukrajině v souladu s čl. 2 odst. 1 základního nařízení, nebo na základě početně určené běžné hodnoty typu výrobku neprodávaného v běžném obchodním styku. V souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byla běžná hodnota vypočtena na základě výrobních nákladů na vyvážené typy výrobků s připočtením přiměřené výše prodejních, správních a režijních nákladů (SG&A) a přiměřeného ziskového rozpětí. Tyto částky pro prodejní, správní a režijní náklady a pro zisk, byly stanoveny na základě skutečných údajů, které vývozce nebo výrobce skutečně zaznamená při výrobě a prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

               (30)

               Je třeba zdůraznit, že běžná hodnota byla stanovena podle čl. 2 odst. 5 základního nařízení, aniž by byla provedena úprava s ohledem na ceny plynu placené ukrajinskými vyvážejícími výrobci. Důvodem bylo, jak je uvedeno níže ve 32. až 34. bodě odůvodnění, že i neupravené náklady a ceny ukrajinských vyvážejících výrobců na domácím trhu i přes zjevné zkreslení cen plynu jasně ukazují, že v průběhu období přezkumného šetření docházelo k dumpingu. Z tohoto důvodu a vzhledem k tomu, že cílem přezkumu před pozbytím platnosti opatření je stanovit, zda je pravděpodobné, že by docházelo k pokračování nebo obnovení dumpingu v případě zrušení opatření, aby bylo možno rozhodnout, zda opatření platná v současnosti mají být ponechána v platnosti nebo zrušena, bylo usouzeno, že není nutno zvažovat, zda by oprava podle čl. 2 odst. 5 byla v tomto případě opodstatněná.

         2.2   Vývozní cena

               (31)

               V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byla vývozní cena stanovena na základě ceny skutečně zaplacené či splatné za dotčený výrobek při prodeji na vývoz do Společenství. Veškerý prodej uvedených tří spolupracujících vyvážejících výrobců byl určen přímo nezávislým odběratelům v Unii.

         2.3   Srovnání

               (32)

               Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnány na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání, byly podle čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy rozdílů ovlivňujících srovnatelnost cen. Stejně tak byly v oprávněných případech a po předložení ověřených důkazů provedeny úpravy o rozdíly v nákladech na přepravu, manipulaci, nakládku, vedlejších nákladech, pojištění, provizích a balení.

         2.4   Dumpingové rozpětí

               (33)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozní ceny.

               (34)

               Pro dotčené tři spolupracující vyvážející výrobce byl na celostátním základě stanoven vážený průměr dumpingového rozpětí na 6–7 %.

         3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

   3.1   Volná kapacita a atraktivita trhu Unie.

               (35)

               Na domácím trhu prodali všichni tři spolupracující výrobci během období přezkumného šetření v průměru 46 % své výrobní kapacity.

               (36)

               Ačkoliv uvedení tři spolupracující vyvážející výrobci prodali značnou část své produkce na domácím trhu, byli rovněž závislí na vývozu do třetích zemí. V průběhu období přezkumného šetření měli volnou kapacitu odpovídající přibližně 6 % spotřeby Unie.

               (37)

               Vzhledem k informacím uvedeným v žádosti o přezkum, které se týkají čtvrtého známého ukrajinského výrobce, který nespolupracoval při šetření, byla celková volná kapacita na Ukrajině v průběhu období přezkumného šetření odhadnuta na přibližně 9 % spotřeby Unie.

               (38)

               Někteří spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci tvrdili, že ve stále větší míře přicházejí o podíl na svém domácím trhu ve prospěch ruských výrobců, kteří mohou nabídnout velmi nízké ceny vzhledem k mnohem nižším cenám plynu v Rusku. Zdá se tedy nepravděpodobné, že by domácí ukrajinský trh mohl absorbovat tuto volnou výrobní kapacitu, a jakékoli zvýšení výroby tedy bude pravděpodobně určeno na vývoz.

               (39)

               V průběhu období přezkumného šetření vyvážely uvedené tři spolupracující společnosti dusičnan amonný do mnoha dalších třetích zemí. Je však třeba zdůraznit, že některé tradiční trhy ve třetích zemích jsou ukrajinskému vývozu uzavřeny ať již v důsledku platných antidumpingových opatření (např. v USA platí antidumpingová opatření ve výši přesahující 100 %) a/nebo v důsledku bezpečnostních omezení (např. v Čínské lidové republice nebo Austrálii). Unie je v každém případě největší, nejatraktivnější a zároveň geograficky nejbližší vývozní trh. Jeho atraktivita je dále posílena logistickými výhodami vyplývajícími z nízkých cen za železniční přepravu na Ukrajině.

               (40)

               Vzhledem k výše uvedenému nelze vyloučit, že značná část volné kapacity přítomné na Ukrajině by mohla být použita k navýšení vývozu do Unie v případě nepřítomnosti antidumpingových opatření.

         3.2   Ceny na různých vývozních trzích

               (41)

               Analýza cen, které tři spolupracující ukrajinští vyvážející výrobci účtovali při vývozu do třetích zemí a které byly stanoveny na úrovni CIF při použití mezinárodních sazeb za přepravu zboží předložených v žádosti o přezkum, ukázala, že během období přezkumného šetření byly tyto ceny až o 25 % nižší než převládající tržní cena v Unii.

               (42)

               Z toho důvodu je zřejmé, že v případě zrušení opatření by existovala motivace pro to, aby byl ukrajinský vývoz do třetích zemí přesměrován do Unie. Vyšší ceny na trhu v Unii by umožnily ukrajinským vývozcům dosáhnout vyššího ziskového rozpětí.

               (43)

               Na základě údajů předložených třemi spolupracujícími vyvážejícími výrobci mohlo být rovněž stanoveno, že v průběhu období přezkumného šetření byl vývoz do třetích zemí realizován za dumpingové ceny na úrovni celého státu.

         3.3   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu

               (44)

               Vzhledem k výše uvedeným zjištěním lze dospět k závěru, že vývoz z Ukrajiny je stále prováděn za dumpingové ceny a že je pravděpodobné, že by došlo k přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. Zejména pokud budeme uvažovat stávající volnou kapacitu na Ukrajině a atraktivitu trhu Unie, je zde v případě nejméně dvou vyvážejících výrobců zřejmá motivace pro ukrajinské vyvážející výrobce, aby i) zvýšili vývoz na trh Unie a ii) přesměrovali vývoz dusičnanu amonného na trh Unie za dumpingové ceny.

               (45)

               Kromě toho bylo zjištěno, že vážené průměrné vývozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců účtované při prodeji na trzích třetích zemí jsou rovněž významným způsobem nižší než převládající cenová úroveň v Unii. To zesiluje pravděpodobnost zvýšení vývozu z Ukrajiny do Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření přestala platit.

         D.   DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

               (46)

               V Unii vyrábí obdobný výrobek 16 společností nebo skupin společností, jejichž výstup tvoří celkovou výrobu obdobného výrobku v Unii ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (47)

               Při šetření spolupracovalo dvanáct výrobců v Unii:

                           —

                           Achema AB (Litva),

                           —

                           Agropolychim JSC (Bulharsko),

                           —

                           Azomures (Rumunsko),

                           —

                           BASF AG (Německo),

                           —

                           Fertiberia SA (Španělsko),

                           —

                           GPN SA (Francie),

                           —

                           GrowHow UK Ltd (Spojené království),

                           —

                           Neochim PLC, (Bulharsko),

                           —

                           Nitrogénművek Rt (Maďarsko),

                           —

                           Yara (Belgie, Francie, Německo, Itálie a Nizozemsko),

                           —

                           Zakłady Azotowe Puławy SA (Poland),

                           —

                           Zakłady Azotowe w Tarnowie-Mościcach (Poland).

               (48)

               Vzhledem k tomu, že těchto 12 výrobců v Unii představovalo během období přezkumného šetření přibližně 80 % celkové výroby v Unii, byl učiněn závěr, že představují výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.

               (49)

               Jak je uvedeno v 14. a 15. bodě odůvodnění, výběr vzorku pěti výrobců v Unii byl proveden z těchto 12 výrobců. Všichni výrobci v Unii zařazení do vzorku spolupracovali a zaslali ve stanovených lhůtách odpovědi na dotazník. Kromě toho sedm ostatních spolupracujících výrobců včas zaslalo určité obecné údaje pro účely analýzy újmy.

         E.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Spotřeba na trhu Unie

               (50)

               Zjevná spotřeba Unie byla stanovena na základě objemu prodeje uskutečněného výrobním odvětvím Unie na trhu Unie, objemu prodeje ostatních výrobců v Unii na trhu Unie, údajů Eurostatu o všech dovozech do Unie a na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících společností na dotazník, pokud se týkaly dovozu dotčeného výrobku z Ukrajiny. Vzhledem k rozšíření Unie na 27 členských států byly z důvodu jasnosti a jednotnosti analýzy veškeré ukazatele újmy stanoveny na základě trhu EU-27 pro celé posuzované období.

               (51)

               Mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření klesla spotřeba Unie o 10 %.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Celková spotřeba Unie v tunách

                           7 861 796

                           6 983 467

                           8 023 633

                           7 638 439

                           7 054 327

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              97

                              90

         2.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z Ukrajiny

               (52)

               V následující tabulce je uveden vývoj objemů, podílů na trhu a průměrných cen dovozu z Ukrajiny. Množstevní a cenové tendence byly zpracovány na základě informací obsažených v odpovědích spolupracujících vyvážejících výrobců na dotazník, dovozních statistik (Eurostat) a ukrajinských vývozních statistik.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu (v tunách)

                           76 867

                           42 912

                           29 420

                           48 232

                           75 582

                           Podíl na trhu

                           1 %

                           0,6 %

                           0,4 %

                           0,6 %

                           1,1 %

                           Ceny dovozu (EUR/t)

                           123

                           139

                           145

                           259

                           230

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              113

                              118

                              211

                              187

               (53)

               Objem dovozu z Ukrajiny stabilně klesal až do roku 2007, ale v průběhu období přezkumného šetření dosáhl téměř stejné úrovně jakou měl v roce 2005. Podíl ukrajinského dovozu na trhu se mírně zvýšil z 1 % v roce 2005 na 1,1 % v období přezkumného šetření. Ceny za jednotku se v průběhu posuzovaného období zvýšily ze 123 na 230 EUR/t. Toto zvýšení v průběhu období přezkumného šetření musí být vnímáno v souvislosti s celosvětovým vývojem cen a s vývojem cen základní suroviny.

               (54)

               Pro účely výpočtu úrovně cenového podbízení během období přezkumného šetření byly srovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu účtované nezávislým zákazníkům s dovozními cenami, které spolupracující vyvážející výrobci účtovali CIF na hranice Unie, upravenými s ohledem na cenu franko přístav určení. Na základě těchto údajů bylo zjištěno, že dovoz z Ukrajiny představoval v průběhu období přezkumného šetření vůči výrobnímu odvětví Unie cenové podbízení v průměrné výši 22,5 %. I když bylo k vývozním cenám do Unie připočteno antidumpingové clo, byla zjištěna míra cenového podbízení ve výši 11 %.

         3.   Dovoz z ostatních zemí

               (55)

               V následující tabulce jsou uvedeny objemy dovozu z jiných třetích zemí během posuzovaného období. Uvedené množstevní a cenové tendence vycházejí z údajů Eurostatu.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem dovozu z Ruska (v tunách)

                           328 972

                           217 539

                           35 852

                           136 984

                           184 170

                           Podíl na trhu

                           4,2 %

                           3,1 %

                           0,4 %

                           1,8 %

                           2,6 %

                           Ceny dovozu z Ruska (EUR/t)

                           122

                           124

                           144

                           275

                           235

                           Objem dovozu z Gruzie (v tunách)

                           153 844

                           85 870

                           88 622

                           214 879

                           222 912

                           Podíl na trhu

                           2,0 %

                           1,2 %

                           1,1 %

                           2,8 %

                           3,2 %

                           Ceny dovozu z Gruzie (EUR/t)

                           164

                           177

                           174

                           325

                           304

                           Objem dovozu z Kazachstánu (v tunách)

                           0

                           4 845

                           112 239

                           81 410

                           100 761

                           Podíl na trhu

                           0 %

                           0,1 %

                           1,4 %

                           1,1 %

                           1,4 %

                           Ceny dovozu z Kazachstánu (EUR/t)

                           0

                           147

                           151

                           255

                           242

                           Objem dovozu ze všech ostatních zemí (v tunách)

                           65 253

                           118 927

                           99 380

                           109 755

                           91 785

                           Podíl na trhu

                           0,8 %

                           1,7 %

                           1,2 %

                           1,4 %

                           1,3 %

                           Ceny dovozu ze všech ostatních zemí (EUR/t)

                           190

                           170

                           240

                           242

                           265

               (56)

               Na trhu Unie došlo v roce 2008 a období přezkumného šetření k výraznému zvýšení cen ze všech třetích zemí. Zdá se, že všechny země s výjimkou Ruska uvedené v tabulce shora zvýšily ve sledovaném období svůj objem vývozu do Unie. Dovoz z Ruska, na který se vztahuje pevné antidumpingové clo ve výši 47,07 EUR za tunu, se vyznačoval, stejně jako dovoz z Ukrajiny, nejnižší cenou ve srovnání s ostatními vyvážejícími státy.

         4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

               (57)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.

         4.1   Předběžné poznámky

               (58)

               Protože pro šetření újmy byl vybrán vzorek, některé ukazatele, jako například výroba, výrobní kapacita, prodej, podíl na trhu, produktivita a zaměstnanost, byly posuzovány pro celé výrobní odvětví Unie (v tabulkách níže značeno „Unie“). Ostatní ukazatele újmy spojené s výkonností jednotlivých společností, jako například ceny, zásoby, výrobní náklady, ziskovost, mzdy, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost navýšení kapitálu, byly posuzovány na základě informací shromážděných od vybraných výrobců v Unii (v tabulkách níže značeno v.v.).

         4.2   Údaje týkající se výrobního odvětví Unie jako celku

   a)   Výroba

               (59)

               Od roku 2005 do období přezkumného šetření klesl objem výroby výrobního odvětví Unie o 18 %, tj. z přibližně 7 milionů tun v roce 2005 na přibližně 5,8 milionu tun v průběhu období přezkumného šetření. Využití pro vlastní potřebu zůstávalo v posuzovaném období na nízké úrovni a v průběhu období přezkumného šetření situaci ve výrobním odvětví Unie nijak zvláště neovlivnilo.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Výroba v Unii (v tunách)

                           7 133 844

                           6 359 967

                           7 146 911

                           6 454 234

                           5 843 181

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              89

                              100

                              90

                              82

                           Výroba výrobního odvětví Unie využitá pro vlastní spotřebu

                           210 437

                           176 413

                           185 223

                           138 733

                           119 053

                           % celkové výroby

                           2,9 %

                           2,8 %

                           2,6 %

                           2,1 %

                           2,0 %

         b)   Kapacita a využití kapacity

               (60)

               Výrobní kapacita se po celé posuzované období víceméně nezměnila. Spolu s poklesem výroby se využití kapacity snížilo z 55 % v roce 2005 na 45 % v průběhu období přezkumného šetření. Jak již bylo shledáno v původním šetření, využití výrobní kapacity pro dusičnan amonný může být ovlivněno výrobou jiných výrobků, které lze vyrábět na stejném výrobním zařízení. Z toho důvodu je tendence využití kapacity pro posouzení ekonomické situace výrobního odvětví v Unii méně významná.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Výrobní kapacita v Unii (v tunách)

                           13 059 281

                           12 824 281

                           12 820 594

                           13 069 317

                           13 077 281

                           Využití výrobní kapacity v Unii

                           55 %

                           50 %

                           56 %

                           49 %

                           45 %

         c)   Objem prodeje

               (61)

               Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie se mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření snížil o 14 %. Toto snížení je nutno posuzovat na pozadí mírně klesající spotřeby na trhu Unie ve stejném období.

                           2005

                           2003

                           2004

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Objem prodeje Unie nezávislým stranám (v tunách)

                           5 365 834

                           4 756 093

                           5 495 037

                           5 157 788

                           4 605 629

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              89

                              102

                              96

                              86

                           Objem prodeje Unie nezávislým stranám ve třetích zemích (v tunách)

                           887 056

                           727 176

                           637 408

                           559 393

                           548 090

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              82

                              72

                              63

                              62

         d)   Podíl na trhu

               (62)

               Podíl výrobního odvětví Unie na trhu zůstával stabilní mezi roky 2005 a 2008, ale mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření poklesl o tři procentní body.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Podíl na trhu Unie

                           68 %

                           68 %

                           68 %

                           68 %

                           65 %

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              100

                              96

         e)   Zaměstnanost

               (63)

               Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie poklesla mezi rokem 2005 a obdobím přezkumného šetření o 8 %.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Zaměstnanost v Unii v souvislosti s dotčeným výrobkem

                           3 627

                           3 578

                           3 458

                           3 494

                           3 354

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              99

                              95

                              96

                              92

         f)   Produktivita

               (64)

               V průběhu posuzovaného období poklesla průměrná produktivita na zaměstnance ve výrobním odvětví Unie o 11 %. Důvodem byla ta skutečnost, že relativní pokles produkce byl vyšší než relativní pokles zaměstnanosti.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Produktivita v Unii (v tunách na zaměstnance)

                           1 967

                           1 778

                           2 067

                           1 847

                           1 742

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              90

                              105

                              94

                              89

         g)   Rozsah dumpingového rozpětí

               (65)

               Pokud jde o rozsah skutečného dumpingového rozpětí, není tento dopad vzhledem k současnému nízkému objemu dovozu z Ukrajiny považován za významný, a z téhož důvodu není ani odpovídající ukazatel považován za podstatný pro stanovení újmy.

         4.3   Údaje týkající se výrobců z Unie zařazených do vzorku

   a)   Prodejní ceny a činitele ovlivňující ceny na domácím trhu

               (66)

               V roce 2008 a v průběhu období přezkumného šetření se díky příznivým podmínkám, které v tomto období panovaly na mezinárodním trhu s dusičnanem amonným, výrazně zvýšila průměrná čistá prodejní cena vybraných výrobců z Unie.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Cena z jednotku v.v. (EUR/t)

                           165

                           182

                           189

                           309

                           315

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              110

                              115

                              187

                              191

         b)   Zásoby

               (67)

               Stav zásob na konci roku výrobního odvětví Unie se v průběhu období od roku 2005 do období přezkumného šetření snížil o 26 %. Výrazný nárůst zaznamenaný v roce 2006 byl způsoben strmým poklesem prodeje mezi roky 2005 a 2006.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Stav zásob na konci roku v.v. (v tunách)

                           276 569

                           489 535

                           345 137

                           252 072

                           203 579

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              177

                              125

                              91

                              74

         c)   Mzdy

               (68)

               Od roku 2005 do období přezkumného šetření vzrostla průměrná mzda na jednoho zaměstnance o 6 %, jak ukazuje následující tabulka. S ohledem na míru inflace a celkové snížení počtu zaměstnanců se má za to, že tento nárůst mezd je mírný.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Průměrné mzdové náklady na jednoho zaměstnance v.v. (v tis. EUR)

                           40,4

                           41,2

                           43,3

                           45,0

                           43,0

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              102

                              107

                              111

                              106

         d)   Investice

               (69)

               Roční investice do obdobného výrobku vynaložené pěti výrobci ze vzorku se v posuzovaném období vyvíjely pozitivně a vzrostly o 70 %. Investice souvisely zejména s modernizací určitého strojního vybavení. To dokládá, že výrobní odvětví Unie je ochotno neustále zvyšovat svoji konkurenceschopnost.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Čisté investice v.v. (v tis. EUR)

                           46 668

                           52 191

                           64 319

                           73 948

                           79 379

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              112

                              138

                              158

                              170

         e)   Ziskovost a návratnost investic

               (70)

               Ziskovost vybraných výrobců se výrazně zlepšila zejména po roce 2006 a dosáhla úrovně 28,1 % obratu v průběhu období přezkumného šetření. Návratnost investic vyjádřená jako zisk v procentech vztažený k čisté účetní hodnotě investic po celé posuzované období v zásadě sledovala uvedenou pozitivní tendenci ziskovosti.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Ziskovost prodeje odběratelům v ES, kteří nejsou ve spojení v.v. (v % z čistých tržeb)

                           9,2 %

                           7,9 %

                           14,9 %

                           25,3 %

                           28,1 %

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              85

                              162

                              274

                              304

                           Návratnost investic v.v. (zisk v % vztažený k čisté účetní hodnotě investic)

                           35,2 %

                           25,8 %

                           41,1 %

                           109,1 %

                           114,1 %

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              73

                              117

                              310

                              324

         f)   Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál

               (71)

               Peněžní tok v průběhu posuzovaného období výrazně vzrostl, stejně jako v uvedeném období rostla celková ziskovost.

                           2005

                           2006

                           2007

                           2008

                           Období přezkumného šetření

                           Peněžní tok v.v. (v tis. EUR)

                           84 567

                           52 182

                           188 535

                           373 843

                           386 721

                              Index (2005 = 100)

                              100

                              63

                              223

                              442

                              457

               (72)

               Šetření neodhalilo, že by vybraní výrobci z Unie měli potíže s navyšováním kapitálu. V této souvislosti je třeba uvést, že několik těchto výrobců je součástí velkých skupin, takže financují své činnosti v rámci skupiny, k níž náleží, prostřednictvím cash-poolingu nebo vnitroskupinových půjček poskytovaných mateřskými společnostmi.

         5.   Závěr

               (73)

               Od roku 2005 do období přezkumného šetření zaznamenala většina ukazatelů újmy příznivý vývoj: prodejní ceny za jednotku a ziskovost se výrazně zvýšily, ziskovost dosáhla v průběhu období přezkumného šetření úrovně 28,1 %. Investice, návratnost investic a peněžní tok rovněž zaznamenaly pozitivní vývoj.

               (74)

               I když výroba a objem prodeje v posuzovaném období značně poklesly, je třeba tuto skutečnost posuzovat v souvislosti se zmenšením trhu Unie, řádově o minus 10 %.

               (75)

               Celkově se situace výrobního odvětví Unie v porovnání se situací před zavedením antidumpingových opatření na dovoz dusičnanu amonného z dotčené země v roce 2001 výrazně zlepšila.

         F.   PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY

   1.   Všeobecně

               (76)

               V souvislosti s pravděpodobností obnovení újmy byly posuzovány dva hlavní parametry: i) pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země a ii) pravděpodobný dopad těchto předpokládaných objemů a cen dovozu z dotčené země na výrobní odvětví Unie.

         2.   Pravděpodobný objem a ceny vývozu z dotčené země

               (77)

               Spolupracující ukrajinští výrobci disponují známou volnou kapacitou přibližně 650 000 tun, což znamená 9 % trhu Unie, jak bylo uvedeno v 37. bodě odůvodnění. Tato nadbytečná kapacita ukazuje, že ukrajinští výrobci mohou rychle zvýšit svoji současnou výrobu, a tedy svůj vývoz dusičnanu amonného.

               (78)

               Kromě toho jsou ukrajinští výrobci kvůli relativně malé velikosti svého domácího trhu silně závislí na vývozech do třetích zemí. Jak je vysvětleno ve 41. bodě odůvodnění, byl tento vývoz uskutečňován za ceny výrazně nižší, než je převládající tržní cena v Unii.

               (79)

               Vzhledem k shora uvedeným skutečnostem a závěrům by ve srovnání s jinými vývozními trhy mohl být trh Unie pro ukrajinské vyvážející výrobce cenově atraktivní. Proto lze s vysokou pravděpodobností očekávat, že pokud by opatření přestala platit, byla by značná část objemů vyvážených do třetích zemí přesměrována na trh Unie. V porovnání s ostatními trhy je trh Unie blízko, což by také mohlo zvýšit jeho atraktivitu a tak i pravděpodobnost toho, že ukrajinští výrobci svůj současný vývoz do třetích zemí přesměrují do Unie.

               (80)

               Vzhledem k tomu, že v současné době nemají ukrajinské výrobky na trhu Unie silné postavení, museli by ukrajinští vývozci získat podíl na trhu nebo rozšířit okruh svých zákazníků, čehož by se pravděpodobně snažili dosáhnout nabízením dusičnanu amonného za dumpingové ceny, jak bylo zjištěno pro období přezkumného šetření.

               (81)

               Na základě výše uvedených údajů je tedy pravděpodobné, že pokud by opatření přestala platit, byly by značné objemy dusičnanu amonného vyrobeného na Ukrajině přesměrovány na trh Unie za dumpingové ceny, které by představovaly pro výrobní odvětví Unie významné cenové podbízení.

         3.   Dopad předpokládaných objemů vývozu a cenových efektů v případě zrušení opatření na výrobní odvětví Unie

               (82)

               Přezkum ukázal, že dusičnan amonný je čistě komoditní výrobek, jehož ceny mohou být výrazně ovlivněny přítomností levného dovozu podbízejícího ceny výrobního odvětví Unie. Jinými slovy, trh Unie je do značné míry nestálý. V průběhu posuzovaného období převládaly na světovém trhu s dusičnanem amonným příznivé podmínky, což mělo důležitý vliv na udržení cen na vysoké úrovni, a použitá antidumpingová opatření snížila možnost zkreslení cen na trhu Unie. V průběhu uvedeného období existovala těsná rovnováha mezi nabídkou a poptávkou, v důsledku čehož byly ceny všech dusíkatých hnojiv, které jsou komoditními výrobky, na vysoké úrovni. Dusičnan amonný je také komoditním výrobkem, jehož ceny jsou ovlivňovány řadou faktorů, jako je například cena plynu, která má značný vliv na nabídku, protože je nejdůležitější složkou nákladů, a klimatické podmínky a úroveň zásob plodin a obilí, které mají obecný dopad na snižování nebo zvyšování poptávky po hnojivech.

               (83)

               Konkrétně s ohledem na trh Unie je možné předpokládat, že poptávka po dusičnanu amonném se ve srovnání s úrovní v průběhu období přezkumného šetření lehce zvýší. Vzhledem k tomu, že ceny ukrajinských vyvážejících výrobců byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Unie, donutil by pravděpodobný nárůst objemu dovozu z Ukrajiny výrobní odvětví Unie buď k velkému snížení cen, a tím snížil jeho zisky, nebo je připravil o velký podíl na trhu, a tedy i příjmy, nebo by se oba tyto dopady projevily zároveň. Úspěšně probíhající restrukturalizace výrobního odvětví Unie by pravděpodobně vyvážila takové snížení cen pouze částečně a celý proces oživení by mohl být ohrožen. Proto by zrušení opatření pravděpodobně vedlo ke zhoršení celkové hospodářské situace výrobního odvětví Unie.

         4.   Závěr ohledně pravděpodobnosti obnovení újmy

               (84)

               Výše uvedené skutečnosti a úvahy vedou k závěru, že pokud by opatření přestala platit, došlo by k vývozu z dotčené země pravděpodobně ve značném rozsahu a za dumpingové ceny, které by cenově podbízely ceny výrobního odvětví v Unii. To by se vší pravděpodobností mělo za následek tendenci ke stlačování cen na trhu s předpokládaným nepříznivým dopadem na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie. To by zejména ohrozilo finanční oživení, kterého bylo dosaženo v posuzovaném období, což by vedlo k obnovení újmy.

         G.   ZÁJEM UNIE

   1.   Úvod

               (85)

               Bylo zjišťováno, zda existují závažné důvody, které by mohly vést k závěru, že obnovení platných antidumpingových opatření není v zájmu Unie. Za tímto účelem a v souladu s článkem 21 základního nařízení bylo na základě všech poskytnutých důkazů zvažováno, jaký dopad by mělo obnovení opatření pro všechny strany, kterých se toto šetření týká, a jaké důsledky by mělo ukončení platnosti těchto opatření.

               (86)

               Aby bylo možné posoudit dopad případného zachování opatření, byla všem zúčastněným stranám dána možnost se k věci vyjádřit podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.

               (87)

               Je vhodné připomenout, že při původním šetření bylo stanoveno, že zavedení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který platná antidumpingová opatření mohla mít na dotčené strany.

         2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (88)

               Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je strukturálně životaschopným odvětvím. To potvrdil i příznivý vývoj jeho hospodářské situace zaznamenaný po uložení antidumpingových opatření v roce 2001. Od roku 2005 do období přezkumného šetření výrobní odvětví Unie výrazně zvýšilo svoji ziskovost a úspěšně se restrukturalizovalo.

               (89)

               Lze tudíž s určitostí předpokládat, že výrobní odvětví Unie bude mít nadále prospěch ze stávajících opatření a bude se dále zotavovat tím, že si udrží a stabilizuje ziskovost. Pokud by opatření nebyla zachována, je pravděpodobné, že by došlo ke zvýšení dovozu z dotčené země za dumpingové ceny, který by způsobil výrobnímu odvětví Unie újmu, neboť by vyvíjel tlak na snížení prodejních cen, což by ohrozilo jeho současnou příznivou finanční situaci.

         3.   Zájem dovozců

               (90)

               Jak bylo uvedeno ve 14. bodě odůvodnění, žádný dovozce neprojevil ochotu nechat se zařadit do vzorku a neposkytl základní informace požadované na formuláři pro výběr vzorku. Připomíná se, že v předchozím šetření bylo zjištěno, že dopad uložených opatření nebude významný, protože dovozci obvykle a ve značném rozsahu obchodují i s jinými hnojivy a ne pouze s dusičnanem amonným. Zrušení antidumpingových opatření u jiných hnojiv může výše uvedené pouze posílit. V této souvislosti byla v srpnu 2007 zrušena antidumpingová opatření týkající se dovozu močoviny pocházející z Ruska a v březnu 2008 byla zrušena opatření týkající se dovozu z Běloruska, Chorvatska, Libye a Ukrajiny (13). Ale vzhledem k nespolupráci ze strany dovozců, a tedy nepřítomnosti nezvratných důkazů, které by umožnily posoudit případné významné negativní důsledky, byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.

               (91)

               Nejsou k dispozici žádné spolehlivé informace, ze kterých by vyplývalo, že zachování opatření bude mít negativní vliv na dovozce nebo obchodníky.

         4.   Zájem uživatelů

               (92)

               Uživateli dusičnanu amonného v Unii jsou zemědělci. V původním šetření bylo uvedeno, že cena dusičnanu amonného nemá na činnost zemědělců velký dopad, takže jakýkoli nárůst této ceny by je pravděpodobně nijak výrazně nepříznivě neovlivnil.

               (93)

               V průběhu tohoto šetření předložily dvě zemědělské organizace připomínky, ve kterých podporují ukončení opatření. Uvádějí zejména, že reforma společné zemědělské politiky z roku 2003 zredukovala používání mechanizmů tržní intervence a přerušila vazbu mezi podporou Unie a výrobou. V důsledku tohoto procesu liberalizace musí zemědělci v Unii pracovat za podmínek existujících na světových trzích. Pouze pokud by byla umožněna svobodná volba dodavatele dusičnanu amonného, bylo by možno zabránit výraznému vzrůstu cen zemědělských produktů.

               (94)

               Případné prodloužení stávajících antidumpingových opatření by však nebránilo uživatelům ve svobodném výběru dodavatelů dusičnanu amonného a zachovalo by přitom rovné podmínky na trhu Unie, na kterém by došlo k posílení účinné hospodářské soutěže. Na základě výše uvedeného je možno dospět k závěru, že prodloužení antidumpingových opatření vůči Ukrajině nebude mít pro uživatele dotčeného výrobku žádné výrazně nepříznivé důsledky.

         5.   Závěr týkající se zájmu Unie

               (95)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl učiněn závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důvody, proč by stávající antidumpingová opatření neměla být zachována.

         H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (96)

               Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby stávající opatření byl zachována. Bylo jim také poskytnuto období, ve kterém se po tomto oznámení mohou vyjádřit. Oprávněné připomínky byly patřičným způsobem zohledněny.

               (97)

               Z uvedeného vyplývá, že podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření uplatňovaná na dovoz dusičnanu amonného z Ukrajiny měla být zachována. Jedná se o opatření spočívající ve zvláštních clech.

               (98)

               Jak bylo uvedeno v 28. bodě odůvodnění, došlo v poslední čtvrtině období přezkumného šetření k sbližování cen zemního plynu dováženého na Ukrajinu a cen převažujících na trhu Unie. Možné nepříznivé dopady dumpingu by proto mohly být ovlivněny dopadem nárůstu výrobních cen způsobeným vývojem cen plynu na domácím trhu na cenu vývozu, pokud by se ukázalo, že tento nárůst by byl setrvalý. Z toho důvodu je vhodné omezit zachování opatření na dva roky.

               (99)

               Závazky přijaté rozhodnutím Komise 2008/577/ES (14) zůstávají v platnosti,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny.
   2.   Sazba antidumpingového cla je stanovena jako pevná částka v eurech za tunu.

               Údaje o výrobku

               Kód KN

               Kód TARIC

               Výše cla
               (EUT/t)

               Dusičnan amonný jiný než ve vodných roztocích

               3102 30 90

               —

               33,25

               Směsi dusičnanu amonného s uhličitanem vápenatým nebo s jinými anorganickými nehnojivými látkami o obsahu dusíku převyšujícím 28 % hmotnostních

               3102 40 90

               —

               33,25

               Podvojné soli a směsi síranu amonného a dusičnanu amonného – pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného

               3102 29 00

               10

               33,25

               Podvojné soli a směsi dusičnanu vápenatého a dusičnanu amonného – pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného

               3102 60 00

               10

               33,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného

               3102 90 00

               10

               33,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a neobsahující fosfor a draslík

               3105 10 00

               10

               33,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní

               3105 10 00

               20

               32,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních

               3105 10 00

               30

               31,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních

               3105 10 00

               40

               30,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a/nebo draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních

               3105 10 00

               50

               29,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství méně než 3 % hmotnostní

               3105 20 10

               30

               32,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních

               3105 20 10

               40

               31,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních

               3105 20 10

               50

               30,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a s obsahem fosforu vyjádřeného jako P2O5 a draslíku vyjádřeného jako K2O v množství 9 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 12 % hmotnostních

               3105 20 10

               60

               29,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 51 00

               10

               32,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 51 00

               20

               31,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 51 00

               30

               30,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 51 00

               40

               29,79

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 59 00

               10

               32,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 59 00

               20

               31,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 59 00

               30

               30,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % a více hmotnostních, avšak nejvýše 10,40 % hmotnostních fosforu vyjádřeného jako P2O5

               3105 59 00

               40

               29,79

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující méně než 3 % hmotnostní draslíku vyjádřeného jako K2O

               3105 90 91

               30

               32,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 3 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 6 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O

               3105 90 91

               40

               31,25

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 6 % nebo více hmotnostních, avšak méně než 9 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O

               3105 90 91

               50

               30,26

               Pevná hnojiva obsahující více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného a obsahující 9 % nebo více hmotnostních, avšak nejvýše 12 % hmotnostních draslíku vyjádřeného jako K2O

               3105 90 91

               60

               29,26

         3.   V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu, a kdy je proto cena zaplacená nebo splatná stanovená pro určení celní hodnoty v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (15) poměrným způsobem upravena, se výše antidumpingového cla, vypočtená na základě výše stanovených částek, sníží o procento, které odpovídá poměrné úpravě skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
   4.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   1.   Bez ohledu na článek 1 se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovoz zboží propuštěného do volného oběhu podle tohoto článku.
   2.   Dovozu pevných hnojiv obsahujících více než 80 % hmotnostních dusičnanu amonného v současnosti kódů KN 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 a ex 3105 90 91 a pocházejících z Ukrajiny za účelem propuštění do volného oběhu, na něž jsou vystaveny faktury společnostmi, od kterých Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/577/ES v platném znění, je osvobozen od antidumpingových cel uložených článkem 1 za těchto podmínek:

               —

               jsou vyráběny, dodávána a fakturována přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli v Unii a

               —

               k tomuto dovozu je přiložena závazková faktura, což je obchodní faktura obsahující alespoň prvky a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a

               —

               zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu na závazkové faktuře.

         3.   Přijetím prohlášení o propuštění do volného oběhu vzniká celní dluh,

               —

               pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 2 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo

               —

               pokud Komise podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení zruší přijetí závazku nařízením nebo rozhodnutím, které odkazuje na konkrétní transakce a prohlašuje příslušné závazkové faktury za neplatné.

         Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie. Doba jeho platnosti je dva roky.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Lucemburska dne 14. června 2010.

            Za Radu

            předsedkyně

         C. ASHTON

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 23, 25.1.2001, s. 1.

      (4)  Úř. věst. L 182, 19.5.2004, s. 28.

      (5)  Úř. věst. L 183, 20.5.2004, s. 13.

      (6)  Úř. věst. L 344, 20.11.2004, s. 24.

      (7)  Úř. věst. L 160, 23.6.2005, s. 1.

      (8)  Úř. věst. L 106, 24.4.2007, s. 1.

      (9)  Úř. věst. L 185, 12.7.2008, s. 1.

      (10)  Úř. věst. L 185, 12.7.2008, s. 35.

      (11)  Úř. věst. C 264, 17.10.2008, s. 16.

      (12)  Úř. věst. C 94, 23.4.2009, s. 15.

      (13)  Úř. věst. L 198, 31.7.2007, s. 4 a Úř. věst. L 75, 18.3.2008, s. 33.

      (14)  Úř. věst. L 185, 12.7.2008, s. 43.

      (15)  Úř. věst. L 253, 11.10.1993, s. 40.

      PŘÍLOHA
      Obchodní faktura přiložená k prodeji zboží, které prodávají společnosti do Unie a které podléhá závazku, musí obsahovat tyto prvky:

                  1)

                  Nadpis „OBCHODNÍ FAKTURA KE ZBOŽÍ PODLÉHAJÍCÍMU ZÁVAZKU“.

                  2)

                  Název společnosti, která vystavila obchodní fakturu.

                  3)

                  Číslo obchodní faktury.

                  4)

                  Datum vystavení obchodní faktury.

                  5)

                  Doplňkový kód TARIC, pod kterým má být zboží uvedené na faktuře celně odbaveno na hranicích Unie.

                  6)

                  Přesný popis zboží včetně těchto údajů:

                              —

                              kódové číslo výrobku používané pro účely závazku,

                              —

                              obsah dusíku ve výrobku (v procentech),

                              —

                              kód Taric,

                              —

                              množství (v tunách).

                  7)

                  Popis podmínek prodeje, zahrnující:

                              —

                              cenu za tunu,

                              —

                              příslušné platební podmínky,

                              —

                              příslušné dodací podmínky,

                              —

                              celkové slevy a rabaty.

                  8)

                  Název společnosti, která působí jako dovozce v Unii, pro kterou byla obchodní faktura přiložená ke zboží podléhajícímu závazku danou společností přímo vystavena.

                  9)

                  Jméno zástupce společnosti, která vystavila obchodní fakturu, a toto podepsané prohlášení:
                  „Já, níže podepsaný/á, potvrzuji, že prodej zboží zahrnutého v této faktuře a určeného k přímému vývozu do Evropské unie se provádí v rámci a za podmínek závazku nabídnutého (SPOLEČNOST) a přijatého Evropskou komisí rozhodnutím 2008/577/ES (1). Prohlašuji, že informace uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.

         (1)  Úř. věst. L 185, 12.7.2008, s. 43.“