title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 2/2012 ze dne 4. ledna 2012 , kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               7.1.2012

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 5/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 2/2012
   ze dne 4. ledna 2012,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh Evropské komise (dále jen „Komise“) předložený po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   ŘÍZENÍ

   1.   Platná opatření

               (1)

               Nařízením (ES) č. 1890/2005 (2) uložila Rada konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybrala prozatímní clo uložené na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Čínské lidové republiky, Indonésie, Tchaj-wanu, Thajska a Vietnamu. Současně bylo ukončeno řízení týkající se dovozu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Malajsie a Filipín.

               (2)

               Dne 25. srpna 2009 pozměnila Rada nařízením (ES) č. 768/2009 (3) na základě přezkumu zahájeného podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení výše uvedená opatření s ohledem na jednoho vyvážejícího výrobce ve Vietnamu.

               (3)

               Na nařízení, které vedlo k uložení konečného antidumpingového cla z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících mimo jiné z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Tchaj-wanu, se bude dále odkazovat jako na „původní nařízení“. Na šetření, jež vedlo k opatřením uloženým v původním nařízení dotčeným zemím, se bude dále odkazovat jako na „původní šetření“.

         2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (4)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (4) platných konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. srpna 2010 žádost o zahájení přezkumu těchto opatření před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podal Evropský institut pro průmyslové spojovací prostředky (European Industrial Fasteners Institute, EIFI) (dále jen „žadatel“) jménem pěti výrobců v Unii: Bulnava S.r.l., Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c., Inox Bolt S.r.l., Bontempi Vibo S.p.A. a Ugivis S.A. představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli v Unii.

               (5)

               Žádost byla omezena na antidumpingová opatření, jež byla uložena na dovoz pocházející z ČLR a Tchaj-wanu (dále jen „dotčené země“). Antidumpingová opatření, která byla v původním nařízení uložena na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Vietnamu, Indonésie a Thajska, proto nejsou předmětem tohoto přezkumu.

               (6)

               Žádost byla odůvodněna tím, že pokud by opatření uložená na dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z dotčených zemí pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

         3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (7)

               Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 19. listopadu 2010 oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (5) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“).

         4.   Šetření

   4.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (8)

               Šetření týkající se přetrvávání dumpingu zahrnovalo období od 1. října 2009 do 30. září 2010 (dále jen „období přezkumného šetření“ nebo „OPŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2007 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         4.2   Strany dotčené šetřením

               (9)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v Unii, vyvážející výrobce, dovozce, uživatele v Unii, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a jejich sdružení a zástupce dotčených zemí.

               (10)

               Komise poskytla rovněž zúčastněným stranám možnost se písemně vyjádřit a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

               (11)

               Vzhledem k zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců z dotčených zemí, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii podílejících se na šetření se v souladu s článkem 17 základního nařízení v oznámení o zahájení řízení počítalo s výběrem vzorku.

               (12)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany podle článku 17 základního nařízení požádány, aby se do 15 dnů od zveřejnění oznámení o zahájení řízení přihlásily a poskytly Komisi informace požadované v oznámení o zahájení řízení. Vzhledem k obdrženým odpovědím bylo rozhodnuto použít výběr vzorku u tchajwanských vyvážejících výrobců, dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, a výrobců v Unii. Pokud jde o ČLR, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.

               (13)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo třicet šest tchajwanských vývozců/skupin vývozců. Deset z nich nebylo možno vzít v úvahu, jelikož se zdálo, že se jedná pouze o obchodní společnosti nebo o společnosti, které v období přezkumného šetření nevyvážely dotčený výrobek do Unie. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících tchajwanských společností, vybrala Komise vzorek složený ze čtyř vyvážejících výrobců. Jedna ze společností zařazených do vzorku následně spolupráci ukončila. Zbývající tři společnosti zařazené do vzorku představovaly 41,6 % tchajwanského vývozu do EU v období přezkumného šetření.

               (14)

               Pokud jde o dovozce v Unii, kteří nejsou ve spojení, z celkem osmi společností, které poskytly požadované informace, byly do vzorku zařazeny tři největší společnosti představující téměř 90 % dovezeného objemu, který nahlásily spolupracující společnosti. Odpověď na dotazník posléze poskytl pouze jeden dovozce.

               (15)

               Požadované informace poskytlo a se zařazením do vzorku souhlasilo dvanáct výrobců v Unii. Na základě informací, které byly obdrženy od spolupracujících výrobců v Unii, vybrala Komise vzorek sestávající z šesti výrobců v Unii. Jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku posléze svou spolupráci ukončil. Zbývajících pět výrobců zařazených do vzorku představovalo 38 % prodeje všech výrobců v Unii uskutečněného v období přezkumného šetření pro nezávislé odběratele v EU.

               (16)

               Komise rozeslala stranám zařazeným do vzorku a všem uživatelům, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dotazníky. Jak bylo objasněno výše, odpovědi na dotazník byly obdrženy od pěti výrobců v Unii, tří vyvážejících výrobců z Tchaj-wanu a od jednoho dovozce. V průběhu šetření se nepřihlásil žádný z kontaktovaných uživatelů.

               (17)

               Jak je objasněno v 13. a 15. bodě odůvodnění, jeden tchajwanský vyvážející výrobce zařazený do vzorku a jeden výrobce v Unii zařazený do vzorku se rozhodli, že na dotazník neodpoví. V obou případech se však usuzovalo, že vzorek zbývajících společností je i nadále reprezentativní, pokud jde o příslušné objemy prodeje.

               (18)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro stanovení pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu a výsledné újmy a pro stanovení zájmu Unie. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                              Výrobci v Unii

                                       —

                                       Bulnava S.r.l, Suello, Itálie,

                                       —

                                       Inox Viti di Cattinori Bruno & C.s.n.c, Grumello del Monte, Itálie,

                                       —

                                       Bontempi Vibo S.p.A., Rodengo Saiano, Itálie,

                                       —

                                       Reisser Schraubentechnik GmbH, Ingelfingen-Criesbach, Německo,

                                       —

                                       Ugivis S.A, Belley, Francie.

                           b)

                              Vyvážející výrobci na Tchaj-wanu

                                       —

                                       Arrow Fastener Co., Ltd. a vývozci, kteří jsou ve spojení s touto společností, Shu-Lin City,

                                       —

                                       Shekai Precision Co., Ltd. a vývozce, který je ve spojení s touto společností, Kaohsiung,

                                       —

                                       Yi Tai Shen Co., Ltd. Tainan Hsien.

                           c)

                              Dovozce v Unii, který není ve spojení

                                       —

                                       Wurth Group, Kunzelsau, Německo.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

               (19)

               Výrobek, jehož se týká tento přezkum, je stejný jako výrobek vymezený v původním nařízení, tj. některé spojovací prostředky a jejich části z korozivzdorné oceli pocházející z ČLR a Tchaj-wanu, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 (dále jen „dotčený výrobek“).

               (20)

               Přezkumné šetření potvrdilo, že stejně jako v původním šetření mají dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícími výrobci na domácích trzích, jakož i výrobky vyráběné a prodávané v EU výrobci v Unii stejné základní fyzické a technické vlastnosti a stejné užití, a považují se proto za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

               (21)

               Přihlásily se čtyři strany, které uvedly, že by výrobky kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10 a 7318 15 51 měly být z tohoto šetření vyloučeny, jelikož se údajně v Unii nevyrábějí. Toto tvrzení bylo odmítnuto, jelikož i) nebyly předloženy žádné důkazy, které by potvrzovaly, že se tyto výrobky liší, pokud jde o základní fyzické a technické vlastnosti, a ii) v rámci přezkumu před pozbytím platnosti nelze každopádně vymezení výrobku měnit.

               (22)

               Po poskytnutí informací o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo doporučeno zachování stávajících opatření („konečné informace“), jeden z tchajwanských vyvážejících výrobců uvedl, že bimetalové spojovací prostředky by neměly být zahrnuty do vymezení výrobku z důvodu zásadních rozdílů mezi bimetalovými spojovacími prostředky a spojovacími prostředky z korozivzdorné oceli, které se týkají prodejní ceny za jednotku množství, výrobních nákladů, základních fyzických a technických vlastností, jakož i způsobu jejich využití. Jak již však bylo uvedeno výše v 21. bodě odůvodnění, nelze vymezení výrobku v rámci přezkumu před pozbytím platnosti měnit. Toto tvrzení by bylo možné projednat v rámci prozatímního přezkumu zaměřeného na vymezení výrobku, o který může společnost požádat.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

               (23)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení se zkoumalo, zda je v případě, že by stávající opatření pozbyla platnosti, pravděpodobné přetrvávání dumpingu nebo jeho obnovení.

         1.   ČLR

   1.1   Předběžné poznámky

               (24)

               Jak bylo objasněno výše, při šetření nespolupracoval žádný z vyvážejících výrobců z ČLR.

               (25)

               Níže uvedená zjištění týkající se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu musela proto vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů Eurostatu a informací, které v žádosti o přezkum uvedlo výrobní odvětví Unie. V tomto případě nebylo možno použít oficiální čínské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných celních položkách harmonizovaného systému.

         1.2   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

               (26)

               Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno vypočítat individuální dumpingová rozpětí.

               (27)

               Podle žádosti o přezkum činilo dumpingové rozpětí u vývozu z ČLR do Unie údajně od 13,6 % do 61,8 %. Jak je uvedeno v oznámení o zahájení řízení, žadatel srovnal ceny vývozu z ČLR do Unie s početně zjištěnou běžnou hodnotou na Tchaj-wanu, což je srovnatelná země, která byla použita v původním šetření.

               (28)

               Jelikož společnosti z ČLR nespolupracovaly, nejsou k dispozici informace, které by umožnily vyvodit jiný závěr. Mimoto se podotýká, že bylo zjištěno, že běžná hodnota stanovená pro jedinou spolupracující tchajwanskou společnost je podstatně vyšší než běžná hodnota, kterou žadatel stanovil v žádosti o šetření před pozbytím platnosti. Jelikož nejsou k dispozici žádné údaje, že se ceny vývozu z ČLR do Unie liší od cen uvedených v žádosti, je pravděpodobné, že u vývozu z ČLR přetrvává dumping na vyšších úrovních, než je uvedeno v žádosti.

         1.3   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (29)

               Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost obnovení dumpingu.

               (30)

               V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR; přitažlivost trhu Unie pro výrobce z ČLR a jejich vývoz do třetích zemí.

         1.3.1   Volná kapacita vyvážejících výrobců z ČLR

               (31)

               Jelikož o čínském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, byly k odhadu kapacity v ČLR použity údaje obsažené v žádosti o přezkum. Na tomto základě se zdá, že od roku 2003 byla v Číně zřízena nová zařízení pro výrobu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V důsledku antidumpingových opatření uložených na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa a oceli (6) a následného poklesu dovozu z ČLR tohoto typu spojovacích prostředků do Unie od roku 2009 mají výrobci z ČLR značnou nevyužitou výrobní kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě dotčeného výrobku, jelikož výroba může mezi oběma typy spojovacích prostředků snadno přecházet.

         1.3.2   Přitažlivost trhu Unie

               (32)

               Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel nezastavilo rozšiřování vývozu z ČLR dotčeného výrobku. Naopak, podle údajů Eurostatu se objem dovozu z ČLR do Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření zvýšil o 13 %. Vývoj cen dovozu z ČLR v témže období prokázal, že podle údajů Eurostatu průměrná dovozní cena vzrostla. Podrobnější analýza však ukázala, že se v průběhu posuzovaného období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN představujícím 59 % celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření snížila o 24 %. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se vývozcům z ČLR u většiny vyváženého dotčeného výrobku podařilo zvýšit objem vývozu a dále snížit ceny.

         1.3.3   Vývoz do třetích zemí

               (33)

               Co se týká objemů a cen vývozu z ČLR do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o vývozu z ČLR týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadají na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 3 % objemu. Údaje o vývozu proto nejsou velmi smysluplným zdrojem informací. Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali, nebylo možno získat jiné relevantní údaje, pokud jde o vývoz z ČLR do třetích zemí.

         1.4   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu

               (34)

               Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z ČLR je i nadále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by byla stávající antidumpingová opatření zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě v ČLR a skutečnosti, že dovoz dotčeného výrobku do Unie v posuzovaném období navzdory existenci antidumpingových opatření vzrostl, se zdá, že by vyvážející výrobci z ČLR měli pobídku k dalšímu zvyšování svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by opatření pozbyla platnosti.

         2.   Tchaj-wan

   2.1   Předběžné poznámky

               (35)

               Podotýká se, že vzhledem k vysokému počtu tchajwanských vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu ke spolupráci, byl za účelem dalšího šetření vybrán reprezentativní vzorek čtyř společností/skupin společností. Jedna z těchto čtyř společností později spolupráci ukončila. Jelikož však na zbývající společnosti připadalo 41,6 % celkového objemu tchajwanského vývozu (7) do Unie v období přezkumného šetření, považoval se vzorek i nadále za reprezentativní.

               (36)

               Dále se podotýká, že během inspekcí na místě, které se uskutečnily v prostorách zbývajících tří společností zařazených do vzorku, nebylo možno ověřit informace, které v odpovědi na dotazník uvedla jedna z těchto společností, přičemž bylo zjištěno, že druhá společnost poskytla zavádějící informace. Dotyční vyvážející výrobci byli neprodleně vyrozuměni o úmyslu Komise použít článek 18 základního nařízení, což by znamenalo nepřihlédnutí k poskytnutým informacím, a tudíž použití dostupných údajů. Společnosti dostaly možnost se k této situaci blíže vyjádřit. Následné připomínky však nezměnily rozhodnutí Komise vycházet z dostupných údajů, pokud jde o tyto dva vyvážející výrobce. Individuální dumpingové rozpětí bylo proto vypočítáno pouze pro jednoho tchajwanského vyvážejícího výrobce.

               (37)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem bylo nutno u většiny níže uvedených zjištění týkajících se pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu vycházet z dostupných údajů, zejména z údajů, které poskytl jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce a jeden spolupracující dovozce, z údajů Eurostatu a z informací, které žadatel uvedl v žádosti o přezkum. V tomto případě nebylo možno použít oficiální tchajwanské vývozní statistiky, jelikož dotčený výrobek představuje pouze malou část množství nahlášeného v příslušných položkách harmonizovaného systému.

         2.2   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

   2.2.1   Běžná hodnota

               (38)

               V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve ověřila, zda byl domácí prodej obdobného výrobku, který spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce uskutečnil pro nezávislé odběratele, reprezentativní, tj. zda celkový objem tohoto prodeje činil nejméně 5 % celkového objemu odpovídajícího prodeje na vývoz do Unie.

               (39)

               Komise poté určila typy obdobného výrobku prodávané dotčenou společností na domácím trhu, které byly totožné nebo přímo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. K prvkům, které se braly v úvahu při vymezení typů výrobku, patřily: i) typ spojovacích prostředků, ii) jakostní třída oceli použité jako surovina, iii) norma DIN pro spojovací prostředky, iv) průměr spojovacích prostředků a v) jejich délka.

               (40)

               Dále se zkoumalo, zda byl domácí prodej spolupracujícího vyvážejícího výrobce reprezentativní u každého typu výrobku, tj. zda domácí prodej každého typu výrobku představoval nejméně 5 % objemu prodeje téhož typu výrobku na vývoz do Unie. U typů výrobků prodávaných v reprezentativním množství se poté v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení zkoumalo, zda se tento prodej uskutečnil v běžném obchodním styku.

               (41)

               Zjišťování, zda lze u prodeje jednotlivých typů výrobku prodávaných v reprezentativním množství na domácím trhu mít za to, že byl uskutečněn v běžném obchodním styku, vycházelo ze stanovení podílu ziskového prodeje příslušného typu nezávislým odběratelům. Ve všech případech, kdy se prodej určitého typu výrobku na domácím trhu uskutečnil v dostatečném množství a v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočítané jako vážený průměr veškerého prodeje tohoto typu na domácím trhu během období přezkumného šetření.

               (42)

               U zbývajících typů výrobku, jejichž prodej na domácím trhu nebyl reprezentativní nebo se neuskutečnil v běžném obchodním styku, byla v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota určena početně. Běžná hodnota byla stanovena jako součet výrobních nákladů vyvážených typů výrobku, jenž byl v případě potřeby upraven o přiměřené částky za prodejní, správní a režijní náklady a o přiměřený zisk, a to na základě skutečných údajů ohledně výroby a prodeje obdobného výrobku v běžném obchodním styku v souladu s první větou čl. 2 odst. 6 základního nařízení.

         2.2.2   Vývozní cena

               (43)

               Veškerý vývoz spolupracujícího tchajwanského vyvážejícího výrobce na trh Unie se až na jednu výjimku uskutečnil přímo pro nezávislé odběratele. Vývozní cena byla proto v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení stanovena na základě skutečně zaplacených cen nebo cen, které je třeba zaplatit, za dotčený výrobek.

               (44)

               U vývozního obchodu, při němž se vývoz do Unie uskutečnil prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, byla vývozní cena stanovena podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě ceny obchodníka ve spojení, za kterou byl výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům v Unii.

         2.2.3   Srovnání

               (45)

               Srovnání váženého průměru běžné hodnoty a váženého průměru vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu a na stejné obchodní úrovni. V zájmu spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům u činitelů, u nichž bylo prokázáno, že ovlivňují ceny a srovnatelnost cen. Za tímto účelem byly provedeny náležité úpravy o rozdíly v nákladech na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladech, finančních nákladech, nákladech na balení, provizích a slevách, pokud byly použitelné a odůvodněné.

         2.2.4   Dumpingové rozpětí

               (46)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání váženého průměru běžné hodnoty podle typu výrobku a váženého průměru vývozní ceny odpovídajícího typu dotčeného výrobku. Podle výše uvedené metody bylo zjištěno, že spolupracující vývozce během období přezkumného šetření i nadále pokračoval v dumpingových praktikách. Výše dumpingu dosáhla na základě 4 z celkem 12 měsíců období přezkumného šetření 22 %.

               (47)

               Připomíná se, že založení výpočtu dumpingu na 4 měsících období přezkumného šetření je metoda, kterou Komise obvykle používá v přezkumech před pozbytím platnosti, má-li být zjištěno, zda dumping přetrvává nebo zda je pravděpodobné obnovení dumpingu. U přezkumů před pozbytím platnosti není totiž vyžadováno, aby bylo stanoveno dumpingové rozpětí u všech transakcí, neboť takový vypočet je nutný pouze ke změně úrovně platného antidumpingového opatření, což však není účelem přezkumu před pozbytím platnosti. Vybranými 4 měsíci byly poslední měsíce každého čtvrtletí, takže bylo zajištěno rovnoměrné rozložení během 12měsíčního období přezkumného šetření.

               (48)

               Jediný spolupracující tchajwanský vyvážející výrobce po poskytnutí konečných informací uvedl, že určité domácí transakce uvedené v dotazníku, které byly zohledněny pro výpočet běžné hodnoty, byly ve skutečnosti určeny pro vývoz do Evropské unie a nikoliv pro domácí spotřebu. Uvedená společnost tvrdila, že k tomuto opětovnému prodeji docházelo v Tchaj-wanu prostřednictvím nezávislých výrobců spojovacích prostředků nebo obchodníků s nimi.

               (49)

               Je třeba uvést, že toto tvrzení nebylo podloženo žádnými důkazy, které by svědčily o tom, že toto zboží by bylo vyvezeno do Evropské unie. Proto bylo toto tvrzení odmítnuto.

               (50)

               Jelikož s ohledem na ostatní dva vyvážející výrobce zařazené do vzorku byl použit článek 18 základního nařízení, nebylo pro ně dumpingové rozpětí vypočítáno. Podle údajů uvedených v žádosti o přezkum však dumpingové rozpětí u vývozu z Tchaj-wanu činilo údajně od 14 % do 50 %. Nejsou k dispozici žádné údaje, které by umožňovaly vyvodit jiný závěr. Skutečnost, že bylo zjištěno, že jediná společnost, jíž se týkalo šetření, používá na trhu Unie dumping a že průměrná cena dotčeného výrobku dováženého z Tchaj-wanu je nižší než průměrná vývozní cena uvedené společnosti, potvrzuje na základě ověřených informací existenci dumpingu na celostátní úrovni.

         2.3   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (51)

               Kromě analýzy existence dumpingu během období přezkumného šetření byla zkoumána rovněž pravděpodobnost přetrvávání dumpingu v případě Tchaj-wanu.

               (52)

               V této souvislosti byly analyzovány tyto prvky: volná kapacita tchajwanských vyvážejících výrobců; přitažlivost trhu Unie pro tchajwanské výrobce a jejich vývoz do třetích zemí.

         2.3.1   Volná kapacita vývozců

               (53)

               Pokud jde o volnou kapacitu vývozců, jelikož o tchajwanském odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli je k dispozici málo veřejných informací, jsou níže uvedené závěry založeny především na údajích obsažených v žádosti o přezkum a na informacích, které byly získány při inspekcích na místě. Podle žádosti o přezkum investovali noví tchajwanští výrobci spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli do nových zařízení s cílem zvýšit svou výrobní kapacitu. Ověření mimoto prokázalo, že podle očekávání se mají investice do kapacity v roce 2011 v porovnání s obdobím šetření v původním šetření zvýšit o 12 %. Během období přezkumného šetření činila volná kapacita spolupracujícího výrobce 7 % celkové výrobní kapacity. Bylo zjištěno, že výše zásob je velmi nízká, jelikož spolupracující společnost vyráběla dotčený výrobek pouze na základě objednávek.

         2.3.2   Přitažlivost trhu Unie

               (54)

               Přitažlivost trhu Unie lze doložit skutečností, že uložení antidumpingových cel neovlivnilo tchajwanský vývoz do Unie. Podle údajů Eurostatu a ověřených údajů o dovozu byly objemy dovozu z Tchaj-wanu mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření poměrně stálé, hodnota tohoto dovozu se však v témže období snížila o 16 %. To naznačuje, že průměrná prodejní cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z Tchaj-wanu během období přezkumného šetření klesla. To prokazuje, že navzdory platným opatřením se tchajwanským výrobcům podařilo zachovat objem vývozu a dále snížit ceny.

               (55)

               V této souvislosti jedna ze zúčastněných tchajwanských stran poukázala na to, že ke snížení tchajwanských vývozních cen nedošlo v důsledku nepřátelské cenové politiky vývozců, ale následováním vývoje cen hlavních surovin, tj. válcovaného drátu. Je třeba uvést, že snížení cen surovin mělo podobný vliv na veškeré výrobce spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Tím však není dotčen závěr o přitažlivosti trhu Unie pro tchajwanské vývozce, neboť se jim podařilo udržet objem svého vývozu i přes platná antidumpingová opatření.

         2.3.3   Ceny vývozu do třetích zemí

               (56)

               Pokud jde o tchajwanský vývoz do třetích zemí, je nutno uvést, že se údaje o tchajwanském vývozu, které bylo možno analyzovat, týkají celých kódů HS. Při srovnání s dovozními statistikami EU na úrovni TARIC připadalo na dotčený výrobek v rámci těchto kódů HS přibližně 2,6 % objemu. Tyto údaje proto nejsou jako zdroj informací o objemech a cenách vývozu dotčeného výrobku z Tchaj-wanu do třetích zemí smysluplné. Ověřené údaje o vývozu získané od tří tchajwanských vývozců zařazených do vzorku však prokazují pokles objemu vývozu do třetích zemí. To poukazuje na skutečnost, že tchajwanský vývoz je více zaměřen na EU.

               (57)

               Podotýká se rovněž, že informace, které poskytl spolupracující tchajwanský výrobce, prokazují, že při prodeji do Unie je jednotková prodejní cena v porovnání s ostatními zeměmi o 10 % vyšší a že objem vyvážený do ostatních zemí představuje pouze 20 % objemu vývozu do Unie.

         2.4   Závěr ohledně pravděpodobnosti přetrvávání nebo obnovení dumpingu

               (58)

               Vzhledem k výše popsaným zjištěním lze vyvodit závěr, že vývoz z Tchaj-wanu je stále dumpingový a že je pravděpodobné přetrvávání dumpingu na trhu Unie, pokud by stávající antidumpingová opatření byla zrušena. S přihlédnutím ke stávající volné kapacitě na Tchaj-wanu a přitažlivosti trhu Unie se zdá, že by tchajwanští vyvážející výrobci měli pobídku ke zvýšení svého vývozu na trh Unie za dumpingové ceny, pokud by stávající opatření pozbyla platnosti.

         D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

   1.   Výroba v Unii

               (59)

               Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace o výrobcích v Unii, včetně informací uvedených v žádosti o přezkum, a údaje shromážděné od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze.

               (60)

               Na tomto základě byla celková výroba v Unii v období šetření odhadnuta přibližně na 63 000 tun. Tento údaj zahrnuje výrobu všech výrobců v Unii, kteří se přihlásili, a odhadovaný objem výroby výrobců, kteří se během řízení nevyjádřili.

               (61)

               Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění, u výrobců v Unii, kteří se účastnili šetření, byl použit výběr vzorku. Z celkem 12 výrobců, kteří poskytli informace pro výběr vzorku, byl vybrán vzorek šesti výrobců. Jak je objasněno v 17. bodě odůvodnění, jeden výrobce posléze nespolupracoval. Spolupracující společnosti zařazené do vzorku představovaly přibližně 31 % celkové odhadované výroby v Unii.

         2.   Výrobní odvětví Unie

               (62)

               Má se za to, že všichni výrobci v Unii uvedení v 59. bodě odůvodnění tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení, a bude se na ně dále odkazovat jako na „výrobní odvětví Unie“.

         E.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Předběžná poznámka

               (63)

               K posouzení trendů týkajících se cen a objemu byly použity příslušné dovozní statistiky Eurostatu pro kódy KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70 spolu s údaji uvedenými v žádosti o přezkum a informacemi získanými od výrobců v Unii před zahájením šetření a posléze, které byly doplněny o ověřené odpovědi na dotazník, jež poskytli výrobci v Unii zařazení do vzorku.

         2.   Spotřeba v Unii

               (64)

               Spotřeba v Unii byla zjištěna na základě objemů prodeje výrobního odvětví Unie v Unii převzatých z žádosti o přezkum, jež byly doplněny o ověřené údaje získané od spolupracujících výrobců zařazených do vzorku a o objem dovozu podle údajů Eurostatu.

               (65)

               Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Celková spotřeba v Unii (v tunách)

                           123 224

                           120 598

                           101 143

                           121 402

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              98

                              82

                              99

               (66)

               Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření byla spotřeba v Unii poměrně stálá. Mezi rokem 2007 a 2009 však v souladu s celosvětovými nepříznivými dopady finanční krize došlo k výraznému poklesu o 18 %. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření se spotřeba v Unii opět zvýšila a vykázala nárůst o 20 %.

         3.   Objem, podíl na trhu a ceny dovozu z dotčených zemí

   3.1   Souhrnné posouzení

               (67)

               Aby bylo možno rozhodnout o souhrnném posouzení dovozu z dotčených zemí, byla individuální situace každé z obou zemí přezkoumána na základě podmínek uvedených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení.

               (68)

               Bylo zjištěno, že objemy dovozu z ČLR i Tchaj-wanu překračují minimální prahovou hodnotu stanovenou v čl. 5 odst. 7 základního nařízení a že tyto objemy nejsou zanedbatelné. Objemy dovozu z obou zemí mimoto v posuzovaném období sledovaly do značné míry podobný trend, kdy se v období mezi rokem 2007 a 2009 snížily, načež v období přezkumného šetření následoval růst. Pokud jde o průměrné dovozní ceny, jak bylo objasněno v 32. bodě odůvodnění, vývoj cen dovozu z ČLR prokazuje, že se průměrná dovozní cena podle údajů Eurostatu zvýšila. Podrobnější analýza však ukázala, že se v posuzovaném období cena spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli nahlášených v kódu KN, který představuje většinu celkového množství dovezeného během období přezkumného šetření, snížila o 24 %. Tchajwanské ceny se snižovaly v průběhu celého posuzovaného období a nejnižší úrovně dosáhly v období přezkumného šetření. Šetřením bylo rovněž prokázáno, že podmínky hospodářské soutěže mezi příslušnými hospodářskými subjekty jsou podobné. Usuzovalo se proto, že jsou splněny podmínky pro souhrnné posouzení.

         3.2   Dumpingový dovoz z ČLR a Tchaj-wanu

               (69)

               Během posuzovaného období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu vyvíjel takto:

                  Tabulka 2

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Objem dovozu z dotčených zemí (v tunách)

                           8 559

                           6 636

                           6 154

                           8 795

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              78

                              72

                              103

                           Podíl dovozu z dotčených zemí na trhu

                           6,9 %

                           5,5 %

                           6,1 %

                           7,2 %

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              79

                              88

                              104

                           Průměrná cena dovozu z dotčených zemí (v EUR/t)

                           4 998

                           4 709

                           4 656

                           4 730

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              94

                              93

                              95

               (70)

               Jak je patrné z výše uvedené tabulky, objem dovozu pocházejícího z dotčených zemí se v posuzovaném období zvýšil o 3 %. V souladu s vývojem spotřeby došlo v období v letech 2008 až 2009 k poklesu. Tento pokles však byl méně výrazný než pokles spotřeby v témže období. Mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření dovoz opět vzrostl až o 43 %.

               (71)

               Průměrné dovozní ceny se v posuzovaném období snížily o 5 %. Stejně jako v případě objemů byly dovozní ceny na nejnižší úrovni v roce 2009, načež mírně vzrostly.

               (72)

               Podíl dumpingového dovozu na trhu sledoval během posuzovaného období vývoj spotřeby a byl stálý ve výši přibližně 7 %.

         3.3   Cenové podbízení

               (73)

               Vzhledem ke skutečnosti, že vyvážející výrobci z ČLR nespolupracovali a tchajwanští vyvážející výrobci spolupracovali pouze v omezené míře, jsou s ohledem na typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyváženy do Unie, k dispozici pouze velmi omezené informace. To spolu se skutečností, že dotčený výrobek zahrnuje celou škálu různých typů spojovacích prostředků s velkými cenovými rozdíly (jednotkové ceny v kategorii vrutů se mohou například lišit až 30násobně), znemožňuje provést smysluplné srovnání cen za účelem stanovení rozpětí cenového podbízení. Srovnání váženého průměru prodejních cen výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, upravených na úroveň ceny ze závodu, s průměrnou cenou CIF při dovozu z dotčených zemí odvozenou z údajů Eurostatu neprokázalo cenové podbízení v období přezkumného šetření. Pokud jde o Tchaj-wan, jediný spolupracující vyvážející výrobce vyvážel zvláštní typ spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli, s ohledem na nějž existuje v Unii pouze velmi omezená výroba. Vzhledem k neexistenci odpovídajících typů výrobku nebylo možno provést pro tuto společnost výpočet cenového podbízení pro jednotlivé typy výrobku.

         4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.1   Předběžné poznámky

               (74)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila veškeré hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují situaci výrobního odvětví Unie.

               (75)

               Z důvodu výběru vzorku byly ukazatele újmy částečně stanoveny pro výrobní odvětví Unie jako celek a částečně pouze pro výrobce v Unii zařazené do vzorku. Analýza újmy s ohledem na makroekonomické údaje, jako je podíl na trhu, výroba, kapacita a využití kapacity, objem prodeje, růst, zásoby, zaměstnanost a produktivita, je založena na údajích celého výrobního odvětví Unie. Jinak byly použity údaje týkající se výrobců v Unii zařazených do vzorku (ceny obchodů, investice a návratnost investic, mzdy, ziskovost, peněžní tok a schopnost získat kapitál).

         4.2   Výroba

               (76)

               Z níže uvedené tabulky vyplývá, že v posuzovaném období výroba klesla o 17 %. V souladu s klesající poptávkou se výroba výrobního odvětví Unie mezi rokem 2007 a 2009 nejprve prudce snížila o 24 %, načež mezi rokem 2009 a obdobím přezkumného šetření mírně vzrostla o 10 %.

                  Tabulka 3

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Výroba (v tunách)

                           74 514

                           69 514

                           56 396

                           62 213

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              93

                              76

                              83

                              Zdroj: makroekonomické údaje

         4.3   Kapacita a využití kapacity

               (77)

               Výrobní kapacita se v posuzovaném období snížila o 13 % a v souladu s vývojem výroby vykázala míra využití kapacity mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření mírný pokles o 4 %.

                  Tabulka 4

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Výrobní kapacita (v tunách)

                           148 039

                           140 743

                           127 200

                           128 881

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              95

                              86

                              87

                           Využití kapacity

                           50 %

                           49 %

                           44 %

                           48 %

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              98

                              88

                              96

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.4   Zásoby

               (78)

               Konečný stav zásob výrobního odvětví Unie se v roce 2008 v porovnání s rokem 2007 snížil a poté byl mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření stálý. V období přezkumného šetření se výše zásob poněkud zvýšila, byla však stále o 26 % nižší než v roce 2007.

                  Tabulka 5

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Konečný stav zásob (v tunách)

                           9 688

                           7 465

                           6 964

                           7 139

                              Index (2006 = 100)

                              100

                              77

                              72

                              74

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.5   Objem prodeje

               (79)

               Prodej výrobního odvětví Unie na trhu Unie uskutečněný pro odběratele, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období snížil o 25 %. Mezi rokem 2007 a 2009 objemy prodeje klesly o 28 %, přičemž nejnižší úrovně dosáhly v roce 2009. V průběhu období přezkumného šetření se však objemy prodeje zvýšily a oproti úrovním z roku 2009 vykázaly 5 % nárůst. Je třeba zmínit, že tento nárůst byl mnohem menší než růst poptávky (20 %) v témže období.

                  Tabulka 6

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Objem prodeje EU pro odběratele, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

                           62 326

                           56 042

                           44 627

                           46 851

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              90

                              72

                              75

                              Zdroj: makroekonomické údaje

         4.6   Podíl na trhu

               (80)

               Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření postupně snížil o 12 procentních bodů.

                  Tabulka 7

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Podíl výrobního odvětví Unie na trhu

                           50,6 %

                           46,5 %

                           44,1 %

                           38,6 %

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              92

                              87

                              76

                              Zdroj: makroekonomické údaje

         4.7   Růst

               (81)

               Jak je uvedeno v tabulce č. 1 v 65. bodě odůvodnění, spotřeba v Unii se mezi rokem 2007 a 2009 snižovala, načež opět vzrostla téměř na stejnou úroveň jako v roce 2007. Výrobní odvětví Unie však v posuzovaném období přišlo o podíl na trhu ve výši 12 procentních bodů, zatímco dotyčnému dovozu se podařilo zachovat si stálý podíl na trhu.

         4.8   Zaměstnanost

               (82)

               Míra zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření klesla o 7 %.

                  Tabulka 8

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Zaměstnanost související s dotčeným výrobkem (počet osob)

                           954

                           1 007

                           863

                           886

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              106

                              90

                              93

                              Zdroj: makroekonomické údaje

         4.9   Produktivita

               (83)

               Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie měřená v jednotkách výstupu na osobu a rok klesla mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření o 10 %. Nejnižší úrovně dosáhla v roce 2009, načež v období přezkumného šetření opět vzrostla.

                  Tabulka 9

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Produktivita (v tunách na zaměstnance)

                           78,1

                           69

                           65,3

                           70,2

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              88

                              84

                              90

                              Zdroj: makroekonomické údaje

         4.10   Prodejní ceny a činitelé ovlivňující ceny na domácím trhu

               (84)

               Jednotkové prodejní ceny výrobního odvětví Unie vykazovaly mezi rokem 2007 a 2009 významnou klesající tendenci, kdy se snížily o 50 %. To bylo částečně zapříčiněno významným poklesem nákladů na suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. V průběhu období přezkumného šetření se prodejní ceny v porovnání s rokem 2009 zvýšily, stále však byly o 35 % nižší oproti cenám převládajícím na počátku posuzovaného období.

               (85)

               Šetřením bylo prokázáno, že pokles prodejních cen mezi rokem 2007 a 2009 částečně odrážel dopad hospodářské krize, která měla v uvedeném období za následek snížení nákladů o 28 %. Tento pokles odrážel především vývoj cen niklu, hlavní suroviny používané při výrobě spojovacích prostředků z korozivzdorné oceli. Šetření však prokázalo, že i když negativní dopad na prodejní ceny měla finanční krize, tlak na snižování cen vyvíjel rovněž dovoz zejména z ostatních třetích zemí, který se na trhu Unie navzdory nízké poptávce rozšiřoval a vyvíjel tlak na ceny hlavních typů výrobku vyráběných a prodávaných výrobním odvětvím Unie, jež bylo nuceno snížit své prodejní ceny více, než kolik činilo snížení nákladů. To vedlo k značnému zhoršení výkonnosti výrobního odvětví Unie v tomto období. I když se prodejní ceny v období přezkumného šetření v porovnání s rokem 2009 zvýšily, jejich úroveň nepostačovala k uhrazení všech nákladů a dosažení přiměřeného ziskového rozpětí ze strany výrobního odvětví Unie.

               (86)

               Prodejní ceny uvedené v následující tabulce představují průměrné ceny za tunu, které do značné míry závisí na sortimentní skladbě. Jak bylo objasněno v 73. bodě odůvodnění, mohou se ceny v rámci některých kategorií spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli lišit až 30násobně.

                  Tabulka 10

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Průměrné prodejní ceny (v EUR/t)

                           5 842

                           4 437

                           2 914

                           3 803

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              76

                              50

                              65

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.11   Mzdy

               (87)

               Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se průměrné mzdy na zaměstnance snížily o 12 %.

                  Tabulka 11

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Roční mzdové náklady na zaměstnance (v tis. EUR)

                           47

                           44

                           41

                           42

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              94

                              87

                              88

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.12   Investice

               (88)

               V roce 2008 výrobní odvětví Unie ve srovnání s jinými roky posuzovaného období značně investovalo do výroby spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Po uvedeném roce se investice snížily.

                  Tabulka 12

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Čisté investice (v tis. EUR)

                           2 504

                           9 899

                           3 087

                           2 299

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              395

                              123

                              92

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.13   Ziskovost a návratnost investic

               (89)

               Jak bylo uvedeno v 85. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že i když pokles prodejních cen odrážel částečně snížení nákladů, cena výrobního odvětví Unie byla pod tlakem, který vyvíjel dovoz spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, a tento tlak neumožňoval uhradit veškeré náklady vzniklé při výrobě a prodeji spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. To mělo za následek značné zhoršení ziskovosti, která byla v roce 2007 kladná, poté však záporná, jak ukazuje níže uvedená tabulka.

               (90)

               Návratnost investic se významně snížila z úrovně ve výši 29 % v roce 2007 na – 17 % v období přezkumného šetření.

                  Tabulka 13

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Čistý zisk z prodeje EU odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v % z čistých tržeb)

                           7 %

                           –9 %

                           –36 %

                           –3 %

                           Návratnost investic (čistý zisk v % z čisté účetní hodnoty investic)

                           29 %

                           –16 %

                           –41 %

                           –17 %

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.14   Peněžní tok a schopnost získat kapitál

               (91)

               Čistý peněžní tok z provozních činností se v posuzovaném období značně snížil. Nejnižší úrovně dosáhl v roce 2009, načež mírně vzrostl. V období přezkumného šetření však byl peněžní tok i nadále podstatně nižší než v roce 2007.

                  Tabulka 14

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Peněžní tok (v tis. EUR)

                           15 899

                           – 698

                           –12 357

                           –8 271

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              –4

                              –78

                              –52

                              Zdroj: mikroekonomické údaje

         4.15   Velikost dumpingového rozpětí

               (92)

               Navzdory platným opatřením přetrvával podle údajů získaných z žádosti o přezkum i údajů, které poskytl jediný spolupracující vyvážející výrobce na Tchaj-wanu, významný dumping, a to v případě ČLR ve výši 13,6 % až 61,8 % a v případě Tchaj-wanu ve výši 14 % až 50 %. Dopad skutečných dumpingových rozpětí na výrobní odvětví Unie nelze považovat za zanedbatelný.

         4.16   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (93)

               Téměř ze všech zkoumaných ukazatelů vyplývá zhoršení hospodářské a finanční situace výrobního odvětví Unie po roce 2007. Navzdory platným opatřením se dovoz z dotčených zemí mírně zvýšil a podařilo se mu udržet stálý podíl na trhu. V roce 2009, kdy finanční krize měla dopad na celkovou poptávku v Unii a prodejní ceny byly pod tlakem, přišli výrobci v Unii o značnou část svých odběratelů. Pouze některým výrobcům v Unii se podařilo zvýšit objem výroby, a to výrobou jiných typů spojovacích prostředků (např. spojovacích prostředků z uhlíkové oceli), a mohli tak využít úspor z rozsahu, a tudíž nahradit úbytek objemu prodeje, k němuž došlo v odvětví spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Výrobci v Unii se současně snažili zvýšit své investice s cílem vyrábět efektivněji. Během období přezkumného šetření se výrobnímu odvětví Unie podařilo zvýšit výkonnost, ačkoli bylo i nadále ztrátové. Vzhledem k odhadované velmi nízké míře využití kapacity se situace pravděpodobně nezlepší.

         5.   Dopad dumpingového dovozu a dalších činitelů

   5.1   Dopad dumpingového dovozu

               (94)

               Šetřením bylo prokázáno, že navzdory platným opatřením a snížení spotřeby v Unii v posuzovaném období se dovoz z ČLR a Tchaj-wanu během posuzovaného období mírně zvýšil a udržel si stálý podíl na trhu.

               (95)

               Jak bylo popsáno v 73. bodě odůvodnění, nebylo vzhledem k nedostatku informací o typech výrobku vyvážených vyvážejícími výrobci z ČLR a Tchaj-wanu velkým rozdílům v cenách jednotlivých typů výrobku v rámci této průměrné ceny možné provést smysluplné srovnání cen dovozu z dotčených zemí a prodejních cen výrobního odvětví Unie na trhu Unie. Vývozní ceny jediného spolupracujícího tchajwanského výrobce nebylo možno smysluplně srovnat s cenami výrobců v Unii zařazených do vzorku, jelikož neexistovaly odpovídající podobné typy výrobků.

               (96)

               Spolupracující tchajwanský výrobce uvedený v 22. bodě odůvodnění po poskytnutí konečných informací tvrdil, že jeho vývoz nezpůsobil žadateli žádnou újmu, neboť vyrábí typy spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, které jsou vyráběny pouze několika výrobci v Unii v malých množstvích. V tomto ohledu je třeba zaprvé uvést, že posouzení újmy se provádí ve vztahu k celému výrobnímu odvětví Unie a nikoliv pouze ve vztahu k žadateli. Zadruhé, pro vymezení výrobku stanoveném v původním šetření existují platná opatření a, jak již bylo vysvětleno v 21. bodě odůvodnění, není možné v rámci přezkumu před pozbytím platnosti vymezení výrobku měnit.

         5.2   Dopad hospodářské krize

               (97)

               Kvůli příznivým hospodářským podmínkám, které v roce 2007 existovaly v ocelářském průmyslu a souvisejících výrobních odvětvích, bylo výrobní odvětví Unie v relativně dobré hospodářské situaci, když na konci roku 2008 začala hospodářská krize. I když trh stagnoval, zejména v roce 2009, někteří výrobci v Unii pokračovali v investicích k nahrazení zastaralého strojního zařízení a vybavení s cílem snížit výrobní náklady a docílit větší konkurenceschopnosti vzhledem k dumpingovému dovozu z dotčených zemí a nárůstu levného dovozu z ostatních třetích zemí. Když byl zaznamenán pokles poptávky, potýkali se výrobci v Unii rovněž se silnou vyjednávací pozicí velkých distributorů, kteří začali vyvíjet větší cenový tlak, jenž měl nepříznivý dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

         5.3   Dovoz z ostatních zemí

               (98)

               Analyzován byl rovněž dopad dovozu z ostatních třetích zemí. Jejich společný objem dovozu vzrostl v posuzovaném období o 26 %, a to přibližně z 52 000 tun na zhruba 66 000 tun. Současně se v posuzovaném období průměrné dovozní ceny snížily o 28 % a následně se podíl tohoto dovozu na trhu zvýšil z 42,5 % v roce 2007 na 54,2 % v období přezkumného šetření.

               (99)

               Zdá se, že převážná část dovozu z ostatních třetích zemí pochází z Indie, Filipín a Malajsie. Na dovoz z těchto tří zemí připadal v období přezkumného šetření celkový podíl na trhu ve výši přibližně 36 %.

               (100)

               Pokud jde o dovoz z Indie, tento dovoz se v posuzovaném období zvýšil o 141 %, z přibližně 8 000 tun v roce 2007 na téměř 20 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 32 % a v období přezkumného šetření byly podstatně nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Indičtí vývozci proto zvýšili svůj podíl na trhu z 6,7 % v roce 2007 na 16,4 % v období přezkumného šetření.

               (101)

               Dovoz z Filipín vykazuje podobnou tendenci jako dovoz z Indie a v posuzovaném období vzrostl o 129 %, z přibližně 6 000 tun v roce 2007 na téměř 14 000 tun v období přezkumného šetření. Průměrné dovozní ceny se v témže období snížily o 38 % a v období přezkumného šetření byly nižší než průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie. Podíl Filipín na trhu proto vzrostl ze 4,9 % v roce 2007 na 11,4 % v období přezkumného šetření.

               (102)

               Pokud jde o dovoz z Malajsie, ačkoliv v posuzovaném období byla zaznamenána klesající tendence (– 27 %), měli malajští vývozci v období přezkumného šetření dosud podíl na trhu ve výši 8,2 %. Podle údajů Eurostatu byly na počátku posuzovaného období průměrné ceny dovozu z Malajsie vyšší než ceny dovozu z dotčených zemí, v jeho druhé části však byly ceny podstatně nižší.

               (103)

               Zdá se proto, že vývozci v ostatních třetích zemích, zejména v Indii, na Filipínách a v Malajsii, měli prospěch z existence antidumpingových opatření uložených ČLR a Tchaj-wanu. Ve druhé části posuzovaného období se indický a filipínský dovoz více než zdvojnásobil a jeho ceny byly nižší než ceny ČLR a Tchaj-wanu, přičemž dovoz z Malajsie vykazoval klesající tendenci. Tento dodatečný cenový tlak měl další negativní dopad na výrobní odvětví Unie, u něhož zisk a ostatní finanční ukazatele vykazovaly od roku 2008 silnou negativní tendenci. Vývoj dovozu zejména z Indie a Filipín proto jistě přispěl k úbytku podílu výrobního odvětví Unie na trhu a k nepříznivému vývoji jeho finanční situace.

                  Tabulka 15

                           2007

                           2008

                           2009

                           OPŠ

                           Objem dovozu z ostatních zemí (v tunách)

                           52 339

                           57 920

                           50 362

                           65 756

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              111

                              96

                              126

                           Podíl dovozu z ostatních zemí na trhu

                           42,5 %

                           48,0 %

                           49,8 %

                           54,2 %

                           Cena dovozu z ostatních zemí (v EUR/t)

                           5 830

                           4 993

                           4 384

                           4 196

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              86

                              75

                              72

                           Objem dovozu z Indie (v tunách)

                           8 282

                           13 667

                           16 776

                           19 945

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              165

                              203

                              241

                           Podíl dovozu z Indie na trhu

                           6,7 %

                           11,3 %

                           16,6 %

                           16,4 %

                           Cena dovozu z Indie (v EUR/t))

                           4 632

                           3 758

                           3 123

                           3 164

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              81

                              67

                              68

                           Objem dovozu z Filipín (v tunách)

                           6 048

                           7 046

                           5 406

                           13 854

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              117

                              89

                              229

                           Podíl dovozu z Filipín na trhu

                           4,9 %

                           5,8 %

                           5,3 %

                           11,4 %

                           Cena dovozu z Filipín (v EUR/t)

                           5 685

                           4 645

                           3 474

                           3 505

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              82

                              61

                              62

                           Objem dovozu z Malajsie (v tunách)

                           13 548

                           13 712

                           9 810

                           9 933

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              101

                              72

                              73

                           Podíl dovozu z Malajsie na trhu

                           11,0 %

                           11,4 %

                           9,7 %

                           8,2 %

                           Cena dovozu z Malajsie (v EUR/t)

                           5 062

                           4 203

                           2 963

                           3 068

                              Index (2007 = 100)

                              100

                              83

                              59

                              61

         6.   Závěr

               (104)

               Zatímco spotřeba v Unii byla v posuzovaném období poměrně stálá, výrobní odvětví Unie přišlo v témže období o 25 % svého objemu prodeje v Unii, což mělo za následek úbytek podílu na trhu z 50,6 % v roce 2007 na 38,6 % v období přezkumného šetření. Dumpingovému dovozu z dotčených zemí se současně podařilo zachovat stálý podíl na trhu.

               (105)

               Mezi rokem 2007 a obdobím přezkumného šetření se bez ohledu na existenci antidumpingových opatření většina ukazatelů újmy vyvíjela nepříznivě: objem výroby a prodeje klesl o 17 %, resp. 25 %, snížila se kapacita a využití kapacity, načež následoval pokles zaměstnanosti a produktivity. Ziskovost se snížila ze 7 % v roce 2007 na – 3 % v období přezkumného šetření a podobnou negativní tendenci vykazoval i peněžní tok.

               (106)

               Vyvozuje se závěr, že se v posuzovaném období situace výrobního odvětví Unie celkově zhoršila a že se výrobní odvětví Unie nacházelo na konci období přezkumného šetření v nejisté situaci, kdy jeho snahám o zachování objemů prodeje a dostatečné úrovně cen bránil větší výskyt dumpingového dovozu z dotčených zemí a rovněž levný dovoz z ostatních třetích zemí.

         F.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁVÁNÍ ÚJMY

   1.   Vztah mezi objemy a cenami vývozu dotčených zemí do třetích zemí a objemem a cenami vývozu do Unie

               (107)

               Vzhledem ke skutečnosti, že vývozci z ČLR nespolupracovali, nejsou k dispozici údaje o jejich cenách při vývozu na ostatní trhy. Pokud jde o Tchaj-wan, na základě informací, které poskytly ověřené společnosti, jsou průměrné ceny vývozu do třetích zemí nižší než ceny účtované na trhu Unie. Usuzovalo se proto, že pokud by opatření pozbyla platnosti, měli by tchajwanští vývozci pobídku k přesunu značného množství vývozu z ostatních třetích zemí na přitažlivější trh Unie.

         2.   Nevyužitá kapacita v dotčených zemích

               (108)

               Na základě dostupných informací se zdá, že v ČLR i na Tchaj-wanu je dostupná velká výrobní kapacita a obě země jsou schopny rychle zvýšit objemy výroby. V této souvislosti se připomíná, že uložení antidumpingových opatření na dovoz některých spojovacích prostředků ze železa nebo oceli pocházejících z ČLR v roce 2009 (8) mělo za následek pokles dovozu z ČLR a uvolnilo kapacitu, kterou by bylo možno využít k výrobě spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli. Mimoto je třeba zmínit, že nedávno ukončené šetření zaměřené proti obcházení předpisů rozšířilo opatření uložená na některé spojovací prostředky ze železa a oceli pocházející z ČLR na dovoz odesílaný z Malajsie (9). Existuje proto kapacita k významnému zvýšení objemu vývozu do EU, zejména proto, že nejsou k dispozici žádné údaje o tom, že by dodatečnou výrobu mohly absorbovat trhy ve třetích zemích nebo domácí trh.

         3.   Závěr

               (109)

               Je zřejmé, že výrobci v dotčených zemích mohou značně zvýšit své objemy vývozu na trh EU. Pokud jde o Tchaj-wan, zdá se, že ceny vývozu do třetích zemí jsou nižší než ceny účtované na trhu Unie, což zvyšuje pravděpodobnost, že by část vývozu do třetích zemí byla přesměrována na trh EU, pokud by opatření neexistovala. To by se vší pravděpodobností mělo negativní dopad na hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

               (110)

               Jak bylo uvedeno výše, situace výrobního odvětví Unie je i nadále nejistá. Pokud by bylo výrobní odvětví Unie vystaveno vyšším objemům dovozu z dotčených zemí za dumpingové ceny, vedlo by to pravděpodobně k dalšímu zhoršení jeho prodeje, podílu na trhu, prodejních cen a rovněž následnému zhoršení jeho finanční situace. Na tomto základě se proto vyvozuje závěr, že zrušení opatření by se vší pravděpodobností vedlo ke zhoršení již tak nejisté situace a přetrvávání podstatné újmy působené výrobnímu odvětví Unie.

         G.   ZÁJEM UNIE

   1.   Úvod

               (111)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení se ověřovalo, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Určení zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých zájmů, jichž se věc týká, tedy zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů. Všem zúčastněným stranám byla v souladu s čl. 21 odst. 2 základního nařízení dána příležitost předložit své stanovisko.

               (112)

               Je nutno připomenout, že se v původním šetření mělo za to, že uložení opatření není v rozporu se zájmem Unie. Navíc skutečnost, že toto šetření je přezkumem, tedy analýzou situace, ve které jsou antidumpingová opatření již v platnosti, umožňuje zhodnotit jakýkoli nepřiměřený nežádoucí dopad, který mohla stávající antidumpingová opatření mít na dotčené strany.

               (113)

               Na tomto základě bylo zkoumáno, zda navzdory závěrům ohledně pravděpodobného přetrvávání dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by vedly k závěru, že v tomto konkrétním případě není zachování opatření v zájmu Unie.

         2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (114)

               Výrobní odvětví Unie prokázalo, že je ze strukturálního hlediska životaschopným odvětvím. To bylo potvrzeno poměrně dobrou hospodářskou situací, která byla zaznamenána na počátku posuzovaného období. V průběhu posuzovaného období však výrobní odvětví Unie přišlo o objem prodeje a podíl na trhu a jeho prodejní ceny se snížily, zatímco dovoz z dotčených zemí navzdory platným opatřením mírně vzrostl. Během téhož období se finanční situace výrobního odvětví Unie zhoršila a výrobní odvětví začalo vykazovat ztráty. Pokud by opatření neexistovala, bylo by výrobní odvětví Unie se vší pravděpodobností v ještě horší situaci.

         3.   Zájem dovozců/uživatelů

               (115)

               Žádný z 20 kontaktovaných uživatelů neprojevil ochotu ke spolupráci. Připomíná se, že v původním šetření spolupracoval pouze jeden uživatel a byl vyvozen závěr, že uživatelé mohou výrobek, který je předmětem šetření, získat nejen z dotčených zemí, nýbrž rovněž z jiných zdrojů dodávek. Vzhledem k nepatrnému dopadu spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli na náklady na navazující výrobky byl vyvozen závěr, že opatření nebudou mít na uživatelské výrobní odvětví nepříznivý dopad.

               (116)

               Na dotazník odpověděl pouze jeden z celkem tří dovozců zařazených do vzorku. Jeho podíl na dovozu z dotčených zemí byl velmi omezený a v období přezkumného šetření činil 1,1 %. Šetření mimoto prokázalo, že dovozce dosáhl dobré úrovně ziskovosti (mezi 5 % a 10 %), zatímco podíl dotčeného výrobku v poměru k celkové činnosti společnosti je nižší než 10 %. Lze proto vyvodit závěr, že zachování opatření bude mít na tohoto dovozce jen velmi omezený dopad.

         4.   Závěr

               (117)

               Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje závěr, že neexistují přesvědčivé důvody pro nezachování stávajících antidumpingových opatření.

         H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (118)

               Všechny strany byly informovány o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se zamýšlelo doporučit zachování stávajících opatření. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta pro podání připomínek k zveřejněným zjištěním. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

               (119)

               Z výše uvedených skutečností vyplývá, že by v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení měla být zachována antidumpingová opatření vztahující se na dovoz některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli pocházejících z ČLR a Tchaj-wanu, která byla uložena nařízením (ES) č. 1890/2005,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu některých spojovacích prostředků a jejich částí z korozivzdorné oceli, v současnosti kódů KN 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 a 7318 15 70, pocházejících z Čínské lidové republiky a Tchaj-wanu.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, pro výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi činí:

               Země

               Společnosti

               Sazba antidumpingového cla (v %)

               Doplňkový kód TARIC

               ČLR

               Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co. Ltd., Tengzhou City

               11,4

               A650

               Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang

               12,2

               A651

               Všechny ostatní společnosti

               27,4

               A999

               Tchaj-wan

               Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei

               15,2

               A653

               Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, Tao Yuan

               8,8

               A654

               Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung

               16,1

               A655

               Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung

               16,1

               A656

               Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan

               11,4

               A657

               Společnosti uvedené v příloze

               15,8

               A649

               Všechny ostatní společnosti

               23,6

               A999

         3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 4. ledna 2012.

            Za Radu

            předseda

         N. WAMMEN

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Úř. věst. L 302, 19.11.2005, s. 1.

      (3)  Úř. věst. L 221, 25.8.2009, s. 1.

      (4)  Úř. věst. C 129, 19.5.2010, s. 16.

      (5)  Úř. věst. C 315, 19.11.2010, s. 7.

      (6)  Nařízení Rady (ES) č. 91/2009 (Úř. věst. L 29, 31.1.2009, s. 1).

      (7)  Podle databáze Eurostatu Comext.

      (8)  Nařízení Rady (ES) č. 91/2009.

      (9)  Provádění nařízení Rady (EU) č. 723/2011 (Úř. věst. L 194, 26.7.2011, s. 6).

      PŘÍLOHA
      (Doplňkový kód TARIC A649)

                  A-STAINLESS INTERNATIONAL CO. LTD., Taipei

                  BOLTUN CORPORATION, Tainan

                  CHAEN WEI CORPORATION, Taipei

                  CHIAN SHYANG ENT CO. LTD., Chung-Li City

                  CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan

                  DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

                  DRAGON IRON FACTORY CO. LTD., Kaohsiung

                  EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD., Lu Chu

                  FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO. LTD., Lung Tan Hsiang

                  FWU KUANG ENTERPRISES CO. LTD., Tainan

                  HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO. LTD., Taipin City

                  HU PAO INDUSTRIES CO. LTD., Tainan

                  J C GRAND CORPORATION, Taipei

                  JAU YEOU INDUSTRY CO. LTD., Kangshan

                  JOHN CHEN SCREW IND CO. LTD., Taipei

                  KUOLIEN SCREW INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

                  KWANTEX RESEARCH INC., Tainan

                  LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO. LTD., Taipei

                  LIH TA SCREW CO. LTD., Kweishan

                  LU CHU SHIN YEE WORKS CO. LTD., Kaohsiung

                  M & W FASTENER CO. LTD., Kaohsiung

                  MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan

                  NATIONAL AEROSPACE FASTENERS CORP., Ping Jen City

                  QST INTERNATIONAL CORP., Tainan

                  SEN CHANG INDUSTRIAL CO. LTD., Ta-Yuan

                  SPEC PRODUCTS CORP., Tainan

                  SUMEEKO INDUSTRIES CO. LTD., Kaohsiung

                  TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO. LTD., Kaohsiung

                  VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO. LTD., Taichung

                  YEA-JANN INDUSTRIAL CO. LTD., Kaohsiung

                  ZONBIX ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung

                  ZYH YIN ENTERPRISE CO. LTD., Kaohsiung


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1190/2014 ze dne 24. října 2014 , kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Mantequilla de Soria (CHOP))

text:
               5.11.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 318/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1190/2014
   ze dne 24. října 2014,
   kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Mantequilla de Soria (CHOP))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 přezkoumala Komise žádost Španělska o schválení změny specifikace chráněného označení původu „Mantequilla de Soria“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (ES) č. 148/2007 (2).

               (2)

               Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3).

               (3)

               Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být tato změna specifikace schválena,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Mantequilla de Soria“ (CHOP) se schvaluje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. října 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise (ES) č. 148/2007 ze dne 15. února 2007, kterým se zapisují některé názvy do Rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Geraardsbergse mattentaart (CHZO) – Pataca de Galicia nebo Patata de Galicia (CHZO) – Poniente de Granada (CHOP) – Gata-Hurdes (CHOP) – Patatas de Prades nebo Patates de Prades (CHZO) – Mantequilla de Soria (CHOP) – Huile d'olive de Nîmes (CHOP) – Huile d'olive de Corse nebo Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (CHOP) – Clémentine de Corse (CHZO) – Agneau de Sisteron (CHZO) – Connemara Hill Lamb nebo Uain Sléibhe Chonamara (CHZO) – Sardegna (CHOP) – Carota dell'Altopiano del Fucino (CHZO) – Stelvio nebo Stilfser (CHOP) – Limone Femminello del Gargano (CHZO) – Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (CHOP) – Chouriça de Carne de Barroso – Montalegre (CHZO) – Chouriço de Abóbora de Barroso – Montalegre (CHZO) – Sangueira de Barroso – Montalegre (CHZO) – Batata de Trás-os-Montes (CHZO) – Salpicão de Barroso – Montalegre (CHZO) – Alheira de Barroso – Montalegre (CHZO) – Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso nebo Borrego de leite de Barroso (CHZO) – Azeite do Alentejo Interior (CHOP) – Paio de Beja (CHZO) – Linguíça do Baixo Alentejo nebo Chouriço de carne do Baixo Alentejo (CHZO) – Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (CHOP)) (Úř. věst. L 46, 16.2.2007, s. 14).

      (3)  Úř. věst. C 188, 20.6.2014, s. 18.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 990/2014 ze dne 19. září 2014 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               20.9.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 278/19

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 990/2014
   ze dne 19. září 2014
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. září 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  MK

                  54,3

                  TR

                  85,5

                  XS

                  82,8

                  ZZ

                  74,2

                  0707 00 05

                  MK

                  34,4

                  TR

                  107,9

                  ZZ

                  71,2

                  0709 93 10

                  TR

                  120,5

                  ZZ

                  120,5

                  0805 50 10

                  AR

                  151,6

                  CL

                  159,6

                  IL

                  140,9

                  UY

                  112,3

                  ZA

                  149,3

                  ZZ

                  142,7

                  0806 10 10

                  AR

                  128,7

                  BR

                  170,2

                  EG

                  160,1

                  MK

                  36,9

                  TR

                  118,1

                  ZZ

                  122,8

                  0808 10 80

                  AR

                  262,7

                  BA

                  49,3

                  BR

                  64,4

                  CL

                  114,1

                  NZ

                  122,2

                  US

                  161,4

                  ZA

                  123,0

                  ZZ

                  128,2

                  0808 30 90

                  AR

                  218,6

                  CL

                  231,7

                  CN

                  109,8

                  TR

                  124,4

                  ZZ

                  171,1

                  0809 30

                  TR

                  121,6

                  ZZ

                  121,6

                  0809 40 05

                  MK

                  21,9

                  ZZ

                  21,9

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 169/2013 ze dne 25. února 2013 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               26.2.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 53/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 169/2013
   ze dne 25. února 2013
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 25. února 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA
      Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  IL

                  87,0

                  MA

                  79,1

                  TN

                  88,2

                  TR

                  106,6

                  ZZ

                  90,2

                  0707 00 05

                  EG

                  191,6

                  MA

                  170,1

                  TR

                  177,4

                  ZZ

                  179,7

                  0709 91 00

                  EG

                  66,7

                  ZZ

                  66,7

                  0709 93 10

                  MA

                  44,2

                  TR

                  135,1

                  ZZ

                  89,7

                  0805 10 20

                  EG

                  49,2

                  IL

                  71,3

                  MA

                  53,4

                  TN

                  57,0

                  TR

                  58,8

                  ZZ

                  57,9

                  0805 20 10

                  IL

                  155,8

                  MA

                  110,7

                  ZZ

                  133,3

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  57,7

                  IL

                  141,1

                  MA

                  128,5

                  PK

                  99,7

                  TR

                  78,1

                  US

                  127,1

                  ZZ

                  105,4

                  0805 50 10

                  TR

                  74,9

                  ZZ

                  74,9

                  0808 10 80

                  CN

                  83,6

                  MK

                  31,3

                  US

                  148,7

                  ZZ

                  87,9

                  0808 30 90

                  AR

                  135,3

                  CL

                  209,3

                  CN

                  84,0

                  TR

                  173,8

                  US

                  187,5

                  ZA

                  107,1

                  ZZ

                  149,5

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/333 ze dne 14. února 2017, kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (CHZO))

text:
               28.2.2017

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 50/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2017/333
   ze dne 14. února 2017,
   kterým se schvaluje změna specifikace názvu zapsaného do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení, která není menšího rozsahu (Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               V souladu s čl. 53 odst. 1 prvním pododstavcem nařízení (EU) č. 1151/2012 Komise přezkoumala žádost Německa o schválení změny specifikace chráněného zeměpisného označení „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ zapsaného do rejstříku podle nařízení Komise (EU) č. 186/2012 (2).

               (2)

               Jelikož daná změna není menšího rozsahu ve smyslu čl. 53 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012, zveřejnila Komise žádost o změnu podle čl. 50 odst. 2 písm. a) uvedeného nařízení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (3).

               (3)

               Jelikož Komisi nebylo předloženo žádné prohlášení o námitce podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být změna specifikace schválena,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Změna specifikace zveřejněná v Úředním věstníku Evropské unie týkající se názvu „Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“ (CHZO) se schvaluje.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 14. února 2017.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 186/2012 ze dne 7. března 2012 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle (CHZO)) (Úř. věst. L 69, 8.3.2012, s. 3).

      (3)  Úř. věst. C 403, 1.11.2016, s. 20.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1291/2011 ze dne 9. prosince 2011 , kterým se stanoví, do jaké míry lze přijímat žádosti o dovozní licence podané v listopadu 2011 pro některé mléčné výrobky v rámci některých celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001

text:
               10.12.2011

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 328/47

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1291/2011
   ze dne 9. prosince 2011,
   kterým se stanoví, do jaké míry lze přijímat žádosti o dovozní licence podané v listopadu 2011 pro některé mléčné výrobky v rámci některých celních kvót otevřených nařízením (ES) č. 2535/2001
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty (jednotné nařízení o společné organizaci trhů) (1),
   s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (2), a zejména na čl. 7 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   Žádosti o dovozní licence podané od 20. do 30. listopadu 2011 na některé celní kvóty uvedené v příloze I nařízení Komise (ES) č. 2535/2001 ze dne 14. prosince 2001, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1255/1999, pokud jde o dovozní režim pro mléko a mléčné výrobky a otevření celních kvót (3), se týkají množství, která jsou větší než dostupná množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit přídělové koeficienty, které se použijí pro požadovaná množství,
   PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Pro žádosti o dovozní licence na produkty v rámci celních kvót uvedených v částech I.A, I.F, I.H, I.I, a I.J přílohy I nařízení (ES) č. 2535/2001, které byly podány v období od 20. do 30. listopadu 2011, se vydají dovozní licence pro požadovaná množství, na něž se použijí přídělové koeficienty stanovené v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 10. prosince 2011.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 9. prosince 2011.

            Za Komisi, jménem předsedy,

         José Manuel SILVA RODRÍGUEZ

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13.

      (3)  Úř. věst. L 341, 22.12.2001, s. 29.

      PŘÍLOHA

         I.A

                  Číslo celní kvóty

                  Přídělový koeficient

                  09.4590

                  100 %

                  09.4599

                  100 %

                  09.4591

                  —

                  09.4592

                  —

                  09.4593

                  —

                  09.4594

                  —

                  09.4595

                  3,660488 %

                  09.4596

                  100 %

                  „—“: Komise neobdržela žádnou žádost o licenci.

         I.F

      Produkty pocházející ze Švýcarska

                  Číslo celní kvóty

                  Přídělový koeficient

                  09.4155

                  9,520183 %

         I.H

      Produkty pocházející z Norska

                  Číslo celní kvóty

                  Přídělový koeficient

                  09.4179

                  100 %

         I.I

      Produkty pocházející z Islandu

                  Číslo celní kvóty

                  Přídělový koeficient

                  09.4205

                  100 %

                  09.4206

                  100 %

         I.J

      Produkty pocházející z Moldavské republiky

                  Číslo celní kvóty

                  Přídělový koeficient

                  09.4210

                  —

                  „—“: Komise neobdržela žádnou žádost o licenci.