title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/733 ze dne 17. května 2018, kterým se po dvousté osmdesáté čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá

text:
               18.5.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 123/89

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/733
   ze dne 17. května 2018,
   kterým se po dvousté osmdesáté čtvrté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným s organizacemi ISIL (Dá'iš) a Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN dne 9. května 2018 rozhodl o změně čtyř záznamů v seznamu osob, skupin a subjektů, jichž se má týkat zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů. Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. května 2018.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

            vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PŘÍLOHA
      Příloha I nařízení Rady (ES) č. 881/2002 se mění takto:

                  1)

                  Identifikační údaje u následujících záznamů v oddíle „Fyzické osoby“ se mění takto:

                              a)

                                 „Ruben Pestano Lavilla, JR (také znám jako a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Titul: Sheik. Adresa: 10th Avenue, Caloocan City, Filipíny. Datum narození: 4.10.1972. Místo narození: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Filipíny. Státní příslušnost: filipínská. Číslo pasu: a) MM611523 (filipínský cestovní pas, 2004), b) EE947317 (filipínský cestovní pas, 2000–2001), c) P421967 (filipínský cestovní pas, 1995–1997). Další informace: a) spojován s Khadafim Abubakarem Janjalanim a pobočkami organizace International Islamic Relief Organization na Filipínách, b) v květnu 2011 ve vazbě na Filipínách. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 4.6.2008.“

                              se nahrazuje tímto:

                                 „Ruben Pestano Lavilla, Jr. (také znám jako a) Reuben Lavilla, b) Sheik Omar, c) Mile D Lavilla, d) Reymund Lavilla, e) Ramo Lavilla, f) Mike de Lavilla, g) Abdullah Muddaris, h) Ali Omar, i) Omar Lavilla, j) Omar Labella, k) So, l) Eso, m) Junjun). Titul: Sheik. Adresa: 10th Avenue, Caloocan City, Filipíny. Datum narození: 4.10.1972. Místo narození: Sitio Banga Maiti, Barangay Tranghawan, Lambunao, Iloilo, Filipíny. Státní příslušnost: filipínská. Číslo pasu: a) MM611523 (filipínský cestovní pas, 2004), b) EE947317 (filipínský cestovní pas, 2000–2001), c) P421967 (filipínský cestovní pas, 1995–1997). Další informace: v květnu 2011 ve vazbě na Filipínách. Datum označení podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 4.6.2008.“

                              b)

                                 „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (také znám jako a) Ibrahim Hassan Tali Asiri; b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri; c) Ibrahim Hassan al-Asiri; d) Ibrahim Hasan Tali Asiri; e) Ibrahim Hassan Tali Assiri; f) Ibrahim Hasan Tali'A'Asiri; g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri; h) Ibrahim al-'Asiri; i) Ibrahim Hassan Al Asiri; j) Abu Saleh; k) Abosslah; l) Abu-Salaah). Adresa: Jemen. Datum narození: a) 19.4.1982; b) 18.4.1982; c) 24.6.1402 (islámský kalendář). Místo narození: Rijád, Saúdská Arábie. Státní příslušnost: saúdskoarabská. Číslo pasu: F654645 (číslo saúdskoarabského pasu, vydaného dne 30.4.2005, platného do 7.3.2010, datum vydání v islámském kalendáři 24.6.1426, v islámském kalendáři platný do 21.3.1431). Národní identifikační číslo: 1028745097 (saúdskoarabské občanské identifikační číslo). Další informace: a) agent a hlavní odborník na výrobu bomb pro odnož Al-Kajdy na Arabském poloostrově; b) má se za to, že se od března 2011 skrývá v Jemenu; c) hledaný Saúdskou Arábií; d) rovněž spojený s osobami Nasir 'abd-al-Karim 'Abdullah Al-Wahishi, Qasim Yahya Mahdi al-Rimi a Anwar Nasser Abdulla Al-Aulaqi. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 24.3.2011.“

                              se nahrazuje tímto:

                                 „Ibrahim Hassan Tali Al-Asiri (také znám jako a) Ibrahim Hassan Tali Asiri, b) Ibrahim Hasan Talea Aseeri, c) Ibrahim Hassan al-Asiri, d) Ibrahim Hasan Tali Asiri, e) Ibrahim Hassan Tali Assiri, f) Ibrahim Hasan Tali'A'Asiri, g) Ibrahim Hasan Tali al-'Asiri, h) Ibrahim al-'Asiri, i) Ibrahim Hassan Al Asiri, j) Abu Saleh, k) Abosslah, l) Abu-Salaah). Adresa: Jemen. Datum narození: a) 19.4.1982, b) 18.4.1982, c) 24.6.1402 (islámský kalendář). Místo narození: Rijád, Saúdská Arábie. Státní příslušnost: saúdskoarabská. Číslo pasu: F654645 (číslo saúdskoarabského pasu, vydaného dne 30.4.2005, platného do 7.3.2010, datum vydání v islámském kalendáři 24.6.1426, v islámském kalendáři platný do 21.3.1431). Národní identifikační číslo: 1028745097 (saúdskoarabské občanské identifikační číslo). Další informace: má se za to, že se od března 2011 skrývá v Jemenu. Datum označení podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 24.3.2011.“

                  2.

                  Identifikační údaje u následujících záznamů v oddíle „Právnické osoby, skupiny a subjekty“ se mění takto:

                              a)

                                 „Al-Haramain Islamic Foundation (také známa jako a) Vazir, b) Vezir). Adresa: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosna a Hercegovina; b) Sarajevo, Bosna a Hercegovina. Další informace: mezi zaměstnance a přidružené členy patří Najib Ben Mohamed Ben Salem Al-Waz. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 13.3.2002.“

                              se nahrazuje tímto:

                                 „Al-Haramain Islamic Foundation (také známa jako a) Vazir, b) Vezir). Adresa: a) 64 Poturmahala, Travnik, Bosna a Hercegovina; b) Sarajevo, Bosna a Hercegovina. Datum označení podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 13.3.2002.“

                              b)

                                 „Rajah Solaiman Movement (také známo jako a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Adresa: a) Barangay Mal-Ong, Anda, provincie Pangasinan, Filipíny; b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, provincie Tarlac, Filipíny; c) 50 Purdue Street, Cubao, Quezon City, Filipíny. Další informace: a) toto hnutí založil a vede Hilarion Del Rosario Santos III; b) ve spolčení s těmito subjekty a osobami: Abu Sayyaf Group, Jemaah Islamiyah, International Islamic Relief Organisation, Philippines, Branch offices a Khadafi Abubakar Janjalani. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 4.6.2008.“

                              se nahrazuje tímto:

                                 „Rajah Solaiman Movement (také známo jako a) Rajah Solaiman Islamic Movement, b) Rajah Solaiman Revolutionary Movement). Adresa: a) Barangay Mal-Ong, Anda, provincie Pangasinan, Filipíny; b) Sitio Dueg, Barangay Maasin, San Clemente, provincie Tarlac, Filipíny; c) 50 Purdue Street, Cubao, Quezon City, Filipíny. Další informace: toto hnutí založil a vede Hilarion Del Rosario Santos III. Datum označení podle čl. 7d odst. 2 písm. i): 4.6.2008.“


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/930 ze dne 19. června 2018 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Pitina“ (CHZO))

text:
               2.7.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 165/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/930
   ze dne 19. června 2018
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení („Pitina“ (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Žádost o zápis názvu „Pitina“ předložená Itálií byla v souladu s čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie (2).

               (2)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 51 nařízení (EU) č. 1151/2012, musí být název „Pitina“ zapsán do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název „Pitina“ (CHZO) se zapisuje do rejstříku.
   Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.2 Masné výrobky (vařené, solené, uzené atd.) podle přílohy XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 (3).
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 19. června 2018.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Phil HOGAN

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. C 23, 23.1.2018, s. 8.

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst. L 179, 19.6.2014, s. 36).


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/931 ze dne 28. června 2018, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036

text:
               2.7.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 165/13

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/931
   ze dne 28. června 2018,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky po přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/1036 ze dne 8. června 2016 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropské unie (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 2 tohoto nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:
   1.   POSTUP

   1.1.   Platná opatření

               (1)

               V návaznosti na antidumpingové šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada prostřednictvím prováděcího nařízení (EU) č. 325/2012 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (dále jen „dotčené země“).

               (2)

               Na základě rozsudku Tribunálu ze de 20. května 2015 (3) byla opatření zrušena ve vztahu k čínskému vyvážejícímu výrobci, společnosti Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (dále jen „Yuanping“). V návaznosti na provedení rozsudku Komise opětovně uložila antidumpingová opatření na dovoz dotčeného výrobku společností Yuanping s účinností od 30. listopadu 2016 (4).

               (3)

               Stávající opatření mají podobu valorického (ad valorem) cla na dovoz z dotčených zemí v rozmezí od 14,6 % do 52,2 %. Čínské lidové republice (dále jen „ČLR“) byla pro čínské spolupracující společnosti uložena cla v rozmezí od 14,6 % do 37,7 %. Celostátní antidumpingové clo je 52,2 %. Indii byla pro spolupracující společnosti uložena cla v rozmezí od 22,8 % do 31,5 %. Celostátní antidumpingové clo je 43,6 %.

         1.2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (4)

               Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti platných antidopingových opatření (5) obdržela Komise žádost o zahájení přezkumu opatření vůči dotčeným zemím před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (5)

               Žádost byla podána 18. ledna 2017 společností Oxaquim S.A. (dále jen „žadatel“), která představuje více než 50 % celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii.

               (6)

               Žádost byla podána z toho důvodu, že pokud by opatření pozbyla platnosti, vedlo by to pravděpodobně k přetrvávání dumpingu a obnovení újmy pro výrobní odvětví Unie.

         1.3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (7)

               Komise dospěla k závěru, že pro zahájení přezkumu před pozbytím platnosti existují dostatečné důkazy, a dne 12. dubna 2017 oznámila prostřednictvím oznámení zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (6) zahájení přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“).

         1.4.   Šetření

   1.4.1.   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (8)

               Šetření pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2016 do 31. března 2017 (dále jen „období přezkumného šetření“). Přezkum trendů významných pro posouzení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení újmy se týkalo období od 1. ledna 2013 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         1.4.2.   Strany dotčené tímto šetřením

               (9)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise úředně vyrozuměla žadatele, druhého známého výrobce v Unii, známé vyvážející výrobce v dotčených zemích, známé dovozce, uživatele a obchodníky, o kterých je známo, že se jich šetření týká, známá sdružení zastupující výrobce v Unii a uživatele a zástupce vyvážejících zemí.

               (10)

               Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost vyjádřit písemně své stanovisko a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu. Žádná ze zúčastněných stran o slyšení nepožádala.

         1.4.3.   Výběr vzorku

               (11)

               V oznámení o zahájení přezkumu Komise uvedla, že v souladu s článkem 17 základního nařízení může přistoupit k výběru reprezentativního vzorku zúčastněných stran.

         1.4.3.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců

               (12)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, požádala všechny známé vyvážející výrobce v Indii a ČLR, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu. Kromě toho Komise požádala stálé mise Indie a ČLR při Evropské unii, aby identifikovaly a/nebo oslovily případné další vyvážející výrobce, kteří by mohli mít zájem o účast na šetření.

               (13)

               Tři vyvážející výrobci v Indii poskytli požadované informace a souhlasili se zařazením do vzorku. Proto nebyl výběr vzorku nutný a Komise poslala dotazník všem třem společnostem. Avšak odpověď na dotazník poskytly pouze dvě indické společnosti.

               (14)

               Z ČLR se nepřihlásila žádná společnost. Komise informovala čínské orgány prostřednictvím verbální nóty ze dne 18. května 2017, že nezaznamenala žádnou spolupráci ze strany vyvážejících výrobců v ČLR. Proto svá zjištění týkající se vyvážejících výrobců v ČLR měla v úmyslu založit na dostupných údajích v souladu s článkem 18 základního nařízení. Komise neobdržela žádné připomínky.

         1.4.3.2.   Výběr vzorku výrobců v Unii

               (15)

               Během posuzovaného období vyráběli kyselinu šťavelovou pouze dva výrobci v Unii. Proto nebyl výběr vzorku výrobců v Unii nutný. Ačkoli byl dotazník poslán oběma společnostem, odpověď na dotazník poskytl pouze žadatel.

         1.4.3.3.   Výběr vzorku dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (16)

               Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, požádala všechny známé dovozce, kteří nejsou ve spojení, aby poskytli informace uvedené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (17)

               Formulář pro výběr vzorku vyplnilo sedm společností. Pouze jedna uvedla, že dovážela kyselinu šťavelovou z dotčených zemí. Kvůli omezenému počtu společností se výběr vzorku nepokládal za nutný.

         1.5.   Dotazníky a inspekce na místě

               (18)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely stanovení pravděpodobnosti přetrvání nebo obnovení dumpingu, pravděpodobnosti přetrvání či obnovení újmy a stanovení zájmu Unie.

               (19)

               Komise poslala dotazníky dvěma známým výrobcům v Unii, třem indickým vyvážejícím výrobcům, všem známým uživatelům a sedmi dovozcům, kteří nejsou ve spojení, kteří vyplnili formulář pro výběr vzorku.

               (20)

               Odpovědi na dotazník zaslali dva indičtí vyvážející výrobci, jeden výrobce v Unii a pět uživatelů.

               (21)

               Komise provedla inspekce na místě v prostorách těchto společností:

                           a)

                           výrobce v Unii:

                                       —

                                       Oxaquim S.A., Španělsko;

                           b)

                           vyvážející výrobci:

                                       —

                                       Star Oxochem Pvt. Ltd., Indie (dále jen „Star Oxochem“),

                                       —

                                       Radiant Indus Chem Pvt. Ltd., Indie (dále jen „Radiant“).

         2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   2.1.   Dotčený výrobek

               (22)

               Dotčený výrobek je kyselina šťavelová ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodný roztok, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a ČLR (dále jen „dotčený výrobek“).

               (23)

               Kyselina šťavelová má široké použití, např. jako redukční a bělicí činidlo, při farmaceutické syntéze a při výrobě chemických látek.

               (24)

               V původním šetření bylo zjištěno, že existují dva typy kyseliny šťavelové: nerafinovaná kyselina šťavelová a rafinovaná kyselina šťavelová. Rafinovaná kyselina šťavelová, která se vyráběla v ČLR, avšak nikoli v Indii, se vyrábí procesem čištění nerafinované kyseliny šťavelové, při němž se odstraní železo, chloridy, stopy kovů a další nečistoty. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany ČLR se pro stávající přezkumné šetření předpokládalo, že vyvážející výrobci v ČLR vyráběli a vyváželi rafinovanou kyselinu šťavelovou stejně jako v období původního šetření.

         2.2.   Obdobný výrobek

               (25)

               Kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná výrobním odvětvím Unie v Unii, kyselina šťavelová vyráběná a prodávaná na domácím trhu v Indii a v ČLR a kyselina šťavelová dovážená do Unie z Indie a z ČLR mají v zásadě stejné základní fyzikální a chemické vlastnosti a stejná základní konečná použití.

               (26)

               Proto jsou tyto výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         3.   PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU

   3.1.   Předběžné poznámky

               (27)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve zkoumala, zda je pravděpodobné, že by došlo k přetrvání nebo obnovení dumpingu ze strany indických a čínských vyvážejících výrobců, kdyby stávající opatření pozbyla platnosti.

               (28)

               Během období přezkumného šetření vývoz kyseliny šťavelové z ČLR a Indie do Unie pokračoval, byť v nižších objemech než v období šetření v rámci původního šetření (od 1. ledna do 31. prosince 2010). Podle údajů Eurostatu představoval v období přezkumného šetření dovoz kyseliny šťavelové z Číny a Indie vstupující do Unie přibližně 16 % trhu.

         3.2.   Indie

               (29)

               V Indii jsou čtyři známí výrobci kyseliny šťavelové, z nichž dva poskytli odpověď na dotazník. Na základě informací, které měla Komise k dispozici (7), odhadla celkovou výrobu v Indii na přibližně 30 000 metrických tun. Celkový vývoz z Indie se s ohledem na indické vládní údaje z období 2016–2017 odhaduje na přibližně 9 000 metrických tun (8).

               (30)

               Dovoz z Indie do Unie byl v období přezkumného šetření omezený a činil dle údajů Eurostatu a indických vládních údajů přibližně 800 až 900 tun.

               (31)

               Dva spolupracující indičtí výrobci měli velmi omezený objem prodeje v Unii v důsledku propadu po uložení opatření. Hlavním vyvážejícím výrobcem z Indie byla během období přezkumného šetření společnost, která přestala spolupracovat tím, že neodpověděla na dotazník.

               (32)

               Dovoz z Indie také podléhá 6,5 % clu SCS (9).

         3.2.1.   Dumping v období přezkumného šetření

   a)
         Běžná hodnota

               (33)

               Komise nejprve v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení zkoumala, zda je celkový objem domácího prodeje dvou spolupracujících indických společností reprezentativní. Domácí prodej je reprezentativní tehdy, když celkový objem domácího prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu připadající na vyvážejícího výrobce představuje alespoň 5 % jeho celkového objemu prodeje výrobku, který je předmětem přezkumu, vyvezeného během období přezkumného šetření do Unie. Podle tohoto kritéria byl celkový objem prodeje obdobného výrobku uskutečněného dvěma spolupracujícími vyvážejícími výrobci na domácím trhu reprezentativní.

               (34)

               Komise následně určila u vyvážejících výrobců s reprezentativním domácím prodejem typy výrobku prodávané na domácím trhu, jež byly shodné nebo srovnatelné s typy výrobku prodávanými na vývoz do Unie. Poté Komise u každého typu výrobku prodávaného oběma vyvážejícími výrobci, který je shodný nebo srovnatelný s typem výrobku prodávaným na vývoz do Unie, prověřovala, zda je objem jeho prodeje na domácím trhu reprezentativní v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej určitého typu výrobku je reprezentativní tehdy, když celkový objem prodeje daného typu výrobku nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření představuje alespoň 5 % celkového objemu prodeje shodného nebo srovnatelného typu výrobku vyváženého do Unie. Komise zjistila, že objem prodeje dvou spolupracujících vyvážejících výrobců je reprezentativní.

               (35)

               Poté Komise stanovila podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu u každého typu výrobku během období přezkumného šetření, aby mohla rozhodnout, zda pro účely výpočtu běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení použije skutečnou prodejní cenu na domácím trhu.

               (36)

               Běžná hodnota je založena na skutečné ceně jednotlivých typů výrobku na domácím trhu bez ohledu na to, zda jejich prodej je, či není ziskový, pokud:

                           a)

                           objem domácího prodeje typu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnající se vypočteným výrobním nákladům nebo tyto náklady přesahující představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu výrobku a

                           b)

                           vážená průměrná prodejní cena uvedeného typu výrobku se rovná jednotkovým výrobním nákladům nebo je vyšší.

                     Co se týče dvou indických společností spolupracujících na tomto šetření, bylo zjištěno, že ani jedna z nich neměla prodej, který by splňoval výše uvedená kritéria.

               (37)

               Běžná hodnota je skutečná cena jednotlivých typů výrobku na domácím trhu pouze v případě ziskového prodeje daných typů výrobku na domácím trhu během období přezkumného šetření, pokud:

                           a)

                           objem ziskového prodeje tohoto typu výrobku představuje nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto typu nebo

                           b)

                           vážená průměrná cena tohoto typu výrobku je nižší než jednotkové výrobní náklady.

                     V případě jedné spolupracující indické společnosti, Radiant, která prodávala pouze jeden typ produktu na domácím trhu a na vývoz, byla běžná hodnota stanovena na základě této metodiky a použit byl pouze ziskový prodej ve výši [10–15] % celkového prodeje. Pro druhou spolupracující indickou společnost tato kritéria neplatila.

               (38)

               Pokud prodej určitého typu obdobného výrobku v běžném obchodním styku nebyl dostatečný nebo se žádný prodej neuskutečnil, vypočítala Komise běžnou hodnotu v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení. Běžná hodnota byla pro tyto typy výrobku stanovena tak, že k průměrným výrobním nákladům obdobného výrobku, jež během období přezkumného šetření vznikly spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci, byly připočteny tyto položky:

                           a)

                           vážené průměrné prodejní, režijní a správní náklady vynaložené během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku a

                           b)

                           vážený průměrný zisk dosažený během období přezkumného šetření jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem při domácím prodeji obdobného výrobku v běžném obchodním styku.

               (39)

               Druhá indická společnost, Star Oxochem, prodávala dva typy výrobku: jeden pouze na domácím trhu a druhý téměř výlučně na vývoz (s malým objemem domácího prodeje). U vyváženého typu výrobku nebyl žádný ziskový prodej. Běžná hodnota byla stanovena tak, že k průměrným výrobním nákladům byly připočteny průměrné prodejní, režijní a správní náklady a procento zisku na základě domácího prodeje v běžném obchodním styku pro typ výrobku prodávaný na domácím trhu, v souladu s metodikou popsanou v 38. bodě odůvodnění.

               (40)

               Co se týče určení výrobních nákladů, žadatel uvedl, že na výrobu kyseliny šťavelové je třeba přidělit náklady na výrobu dusitanu sodného a odečíst výnosy z prodeje. Podle žadatele je třeba s dusitanem sodným nakládat jako s vedlejším produktem, a nikoli jako s životaschopnou samostatnou linií podnikání. Komise došla na základě důkazů shromážděných při šetření k závěru, že dusitan sodný je vedlejší produkt, jelikož se jedná o sekundární produkt odvozený od výrobního procesu kyseliny šťavelové. Není to primární produkt, který je předmětem výroby. Vedlejší produkt lze uvést na trh. Výnosy z jeho prodeje je třeba odečíst od nákladů na výrobu dotčeného výrobku, které zahrnují i výrobní náklady na vedlejší produkt. Výrobní náklady byly pro jednoho indického výrobce upraveny příslušnými úpravami tak, že se s dusitanem sodným nakládá jako s vedlejším produktem, a nikoli jako s životaschopnou linií podnikání.

         b)
         Vývozní cena

               (41)

               Oba spolupracující vyvážející výrobci vyváželi do Unie přímo nezávislým odběratelům. Proto byla vývozní cena cenou, která byla nebo má být skutečně zaplacena za dotčený výrobek prodaný na vývoz do Unie, v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.

         c)
         Srovnání

               (42)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a vývozní cenu stanovenou výše uvedeným postupem na základě ceny ze závodu.

               (43)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise běžnou hodnotu a/nebo vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen, v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. Byly provedeny úpravy o náklady na dopravu, pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejší náklady, náklady na balení, slevy, úvěry, bankovní poplatky a provize zaplacené spolupracujícím vyvážejícím výrobcem. Ceny na domácím trhu byly upraveny v rozmezí 0–5 %. V případě vývozní ceny to bylo v rozmezí 10–25 %. Každý ze dvou indických spolupracujících vyvážejících výrobců obdržel podrobný výpočet úprav učiněných v příslušných poskytnutých informacích.

               (44)

               V kontextu čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení oba spolupracující výrobci uvedli, že využili indického režimu vývozu zboží z Indie (dále jen „MEIS“) (10). MEIS je režim indické vlády, který vývozcům poskytuje pobídku ve formě potvrzení o úvěru na clo jako kompenzaci za ztráty způsobené placením cel. Pobídky se vyplácí pro konkrétní zboží vyvážené na konkrétní trhy ve formě procentuálního podílu realizované hodnoty vyplaceně na palubu lodi (FOB) (na volném devizovém trhu). Tato pobídka vývozu není přípustnou úpravou pro srovnání cen. Nelze ji považovat za režim navrácení cla, pro který by bylo možné zvážit úpravu ve smyslu čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení, protože uvedený článek povoluje pouze úpravu běžné hodnoty, a nikoli vývozní ceny. Navíc hodnota potvrzení se nevypočítává ve vztahu k výši dovozního cla, které by bylo zahrnuto do vývozu navazujících výrobků, ale určuje se jako procentuální podíl hodnoty FOB vyváženého zboží. Dále bez ohledu na výpočet hodnoty pobídky nevede fungování tohoto systému k situaci, kdy by byly dovozní poplatky, kterými je zatížena surovina přítomná v obdobném výrobku v prodeji na domácím trhu, vráceny nebo nevybírány při vývozu stejné výroby do Unie. Na základě výše uvedených skutečností nebylo možné akceptovat žádnou úpravu běžné hodnoty ani vývozní ceny.

               (45)

               Jeden spolupracující výrobce uvedl, že rovněž využil režimu centrální daně z přidané hodnoty (dále jen „CENVAT“) (11). V tomto režimu si může výrobce koncového výrobku nebo poskytovatel zdanitelné služby vzít úvěr na zaplacené spotřební daně, jakož i na zaplacenou daň za služby na jakýkoli vstupní materiál přijatý v závodě nebo jakoukoli vstupní službu přijatou výrobcem koncového výrobku. Tato společnost neprokázala, že se tento režim neuplatňuje stejně pro koncové zboží prodávané na domácím trhu. Proto podobně jako v případě režimu MEIS není toto osvobození od spotřební daně přípustnou úpravou pro porovnání cen podle čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení.

               (46)

               Proto pro režim MEIS a CENVAT nebyly provedeny úpravy nákladů.

               (47)

               Tito dva spolupracující výrobci uplatňovali úpravy nákladů pro měnový přepočet. To bylo zamítnuto, jelikož směnný kurz po stanovení cen kolísal, a tudíž neměl vliv na srovnání cen.

         d)
         Dumpingová rozpětí

               (48)

               V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo provedeno srovnání vážené průměrné běžné hodnoty podle typu výrobku a vážené průměrné vývozní ceny odpovídajícího typu výrobku, který je předmětem přezkumu. Jednotlivá dumpingová rozpětí zjištěná pro dvě dotčené společnosti na základě této metodiky jsou uvedena v tabulce níže:

                           Vyvážející výrobce

                           Dumpingové rozpětí

                           Star Oxochem Pvt. Ltd.

                           12,40 %

                           Radiant Indus Chem Pvt. Ltd.

                           27,61 %

         e)
         Závěr

               (49)

               Na základě výše uvedených skutečností se dospělo k závěru, že indičtí vyvážející výrobci v období přezkumného šetření nadále vyváželi kyselinu šťavelovou do Unie za dumpingové ceny.

         3.2.2.   Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (50)

               Kromě zjištění přetrvávajícího dumpingu v období přezkumného zjištění Komise rovněž analyzovala, zda je pravděpodobné zvýšení objemu dumpingového vývozu, kdyby opatření pozbyla platnosti. Posoudila indickou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování indických vývozců na ostatních trzích a atraktivitu trhu Unie.

               (51)

               Jelikož v Indii spolupracovali pouze dva vyvážející výrobci, byly další prvky shromážděny z dostupných údajů uvedených výše.

         a)
         Výroba a volná kapacita v Indii

               (52)

               Na základě ověřených údajů o spolupracujících vyvážejících výrobcích bylo konstatováno, že dva navštívení indičtí výrobci využití kapacity vyšší než 75 %.

               (53)

               Celková kapacita indických výrobců kyseliny šťavelové se odhaduje přibližně na 40 000 metrických tun a volná kapacita přibližně na 10 000 metrických tun (12). Objem volné kapacity se rovná celkové spotřebě Unie.

         b)
         Chování indických vývozců na trzích třetích zemí

               (54)

               Obě spolupracující indické společnosti měly v období přezkumného šetření značný objem prodeje výrobku na vývoz do zbytku světa. Jedna společnost většinu své výroby vyvážela, zatímco druhá společnost prodávala většinu své výroby na domácím trhu.

               (55)

               Co se týče indického vývozu celkově, uvádí indické vládní statistiky (13), že hlavními destinacemi vývozu v období 2016–2017 byly Malajsie, Mexiko, Pákistán, Rusko a Tchaj-wan. Vývoz do těchto pěti zemí dosahoval 5 700 metrických tun. Podle indických vládních statistik je průměrná indická vývozní cena do Unie o 7 % vyšší než průměrná vývozní cena do zbytku světa. Indické vývozní ceny do Unie jsou obecně vyšší než ceny do zbytku světa, s výjimkou zejména USA a Mexika.

         c)
         Atraktivita trhu Unie

               (56)

               Ačkoli je Unie relativně malým trhem pro kyselinu šťavelovou, pro indické vyvážející výrobce je stále atraktivní. Jak je uvedeno v bodě odůvodnění výše, průměrná cena vývozu do Unie je o 7 % vyšší než do zbytku světa. Atraktivitu dále potvrzuje skutečnost, že navzdory platnosti relativně vysokých antidopingových cel tři ze čtyř indických vyvážejících výrobců nadále vyvážejí na trh Unie. Kromě toho jedna indická společnost ve své nedůvěrné odpovědi na dotazník explicitně uvedla, že „trh Unie má obrovský potenciál a je atraktivní s ohledem na cenu výrobku“.

         d)
         Závěr

               (57)

               Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Indii, úrovni cen indických výrobců obecně na trzích třetích zemí a atraktivitě trhu Unie z hlediska cen je vysoce pravděpodobné, že v případě absence opatření by minimálně část dostupné kapacity v Indii mohla být použita na výrobu kyseliny šťavelové pro vývoz do Unie nebo by vzhledem k vyšším cenám na trhu v Unii byla část vývozu na trhy v třetích zemích přesměrována do Unie.

               (58)

               Jedna indická spolupracující společnost ve svém podání ze dne 23. října 2017 tvrdila, že si zarezervovala plnou kapacitu do března 2018 kvůli snížení výroby z ČLR. Uvedla, že snížení výroby v ČLR by mohlo vést k tlaku na trh Unie. Avšak jak je uvedeno níže v bodě 3.3, není prokázáno, že dochází k takovému poklesu čínské výroby, a i kdyby k němu došlo, že by to takovýmto způsobem ovlivnilo světový a unijní trh.

               (59)

               Obecně se má za to, že pokud by opatření pozbyla platnosti, indické společnosti by pravděpodobně dovážely do Unie větší množství než v současnosti a za dumpingové ceny.

         3.3.   Čínská lidová republika

               (60)

               ČLR je zdaleka největším světovým výrobcem kyseliny šťavelové s odhadovanou výrobou [150 000–200 000] metrických tun (14). Celkový objem vývozu z ČLR činí [25 000–50 000] metrických tun. Při tomto šetření žádný čínský výrobce nespolupracoval, a zjištění se tak opírají o nejlepší dostupné údaje v souladu s článkem 18 základního nařízení.

               (61)

               Opatření byla společnosti Yuanping po zrušení Tribunálem opětovně uložena dne 28. listopadu 2016. Až do tohoto opětovného uložení mohla společnost Yuanping vyvážet bez antidumpingových cel.

               (62)

               Na dovoz z ČLR se vztahuje 6,5 % clo SCS.

         3.3.1.   Dumping v období přezkumného šetření

   a)
         Srovnatelná země

               (63)

               Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) a b) základního nařízení musí být běžná hodnota stanovena na základě cen zaplacených nebo splatných na domácím trhu nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím (dále jen „srovnatelná země“).

               (64)

               V oznámení o zahájení přezkumu se počítalo s tím, že se jako srovnatelná země použije Indie. Jako další potenciální srovnatelná země bylo uvedeno Japonsko. V poznámce ke spisu ze dne 18. května 2017 Komise uvedla, že jako srovnatelná země bude použita Indie. Indie je přední zemí vyvážející kyselinu šťavelovou do Unie. Vztahuje se na ni stejné šetření. Figurovala již jako srovnatelná země v počátečním antidumpingovém šetření. Dva vyvážející výrobci z Indie navíc na tomto šetření spolupracovali.

               (65)

               K tomuto rozhodnutí nebyly obdrženy žádné připomínky.

               (66)

               Vzhledem k výše uvedenému dospěla Komise k závěru, že Indie je vhodnou srovnatelnou zemí podle čl. 2 odst. 7 písm. a) a b) základního nařízení.

         b)
         Běžná hodnota

               (67)

               Jako základ pro stanovení běžné hodnoty byly použity informace, které byly obdrženy od dvou spolupracujících výrobců ve srovnatelné zemi. Metodika použitá k tomuto účelu byla popsána v bodě 3.2.1. Jako běžná hodnota pro ČLR byla použita vážená průměrná běžná hodnota mezi dvěma spolupracujícími indickými společnostmi.

               (68)

               Stejně jako v původním šetření byla běžná hodnota upravena, protože čínské společnosti vyrábějí a vyvážejí do Unie kromě nerafinované kyseliny šťavelové také takzvanou „rafinovanou“ kyselinu šťavelovou, která se ve srovnatelné zemi Indii nevyrábí. Vzhledem k nedostatečné spolupráci a chybějícím údajům o vyráběných a vyvážených typech výrobku během období přezkumného šetření se s přihlédnutím k zjištěním z původního šetření považuje za přiměřené provést stejnou úpravu (navýšení o 12 %) vážené průměrné běžné hodnoty dvou indických spolupracujících společností.

         c)
         Vývozní cena

               (69)

               Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozců použila Komise k určení vývozní ceny dostupné statistické údaje jako nejlepší dostupné údaje. Komise se rozhodla opřít své výpočty o cenové údaje z databáze Comext (Eurostat).

               (70)

               Pokud to odůvodňovala potřeba zajistit spravedlivé srovnání, upravila Komise vývozní cenu o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen: průměrná vývozní cena pro období přezkumného šetření byla získána z databáze Eurostatu. Cena CIF byla upravena zpět na úroveň ze závodu podle skutečných nákladů na dopravu a pojištění, které byly stanoveny na základě ověřených údajů od čínských spolupracujících společností v původním šetření (úprava o [15–20] %). Podotýká se, že i kdyby byly použity novější údaje od indických spolupracujících společností a upraveny pro delší přepravní vzdálenost z čínských přístavů, míra úpravy by byla velmi podobná (rozdíl menší než jeden procentní bod).

         d)
         Srovnání

               (71)

               Komise srovnala běžnou hodnotu a průměrnou čínskou vývozní cenu stanovenou výše uvedeným postupem na základě ceny ze závodu.

         e)
         Dumpingové rozpětí

               (72)

               Na základě toho (úpravy opírající se o ověřené údaje o indických spolupracujících společnostech) bylo zjištěno, že vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF s dodáním na hranice Unie před proclením činilo během období přezkumného šetření 8,7 %. Komise shledala, že pokud by svá zjištění opřela o údaje z čínské vývozní databáze, bylo by konstatované dumpingové rozpětí ještě vyšší.

         f)
         Závěr

               (73)

               Vzhledem k těmto skutečnostem Komise dospěla k závěru, že dumping do Unie přetrvává, jelikož čínští vyvážející výrobci v období přezkumného šetření nadále vyváželi kyselinu šťavelovou za dumpingové ceny.

         3.3.2.   Pravděpodobný vývoj dovozu v případě zrušení opatření

               (74)

               Kromě zjištění přetrvávajícího dumpingu v období přezkumného zjištění Komise rovněž analyzovala, zda je pravděpodobné zvýšení objemu dumpingového vývozu, kdyby opatření pozbyla platnosti.

               (75)

               Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany čínských vývozních výrobců byla tato analýza provedena na základě nejlepších dostupných údajů, zejména na základě informací obsažených v žádosti o přezkum a veřejně dostupných informací.

               (76)

               Komise posoudila čínskou výrobní kapacitu a volnou kapacitu, chování čínských vývozců na jiných trzích a atraktivitu trhu Unie.

         a)
         Výroba a volná kapacita v ČLR

               (77)

               Podle statistických údajů předložených žadatelem v žádosti o přezkum mají čínští výrobci kombinovanou roční kapacitu přibližně [150 000–200 000] metrických tun. Spotřeba kyseliny šťavelové na vnitřním trhu v ČLR činí přibližně [50 000–100 000] a vývoz přibližně [25 000–50 000]. V důsledku toho a za předpokladu, že čínský domácí trh je zásoben výlučně čínskými výrobci, se volná kapacita čínských výrobců odhaduje na přibližně [30 000–40 000] metrických tun, což činí přibližně 20 % jejich celkové kapacity a trojnásobek odhadované spotřeby Unie.

               (78)

               Zatímco jedna indická společnost uvedla, že část čínské výroby byla zastavena kvůli hrozbám pro životní prostředí, žadatel ve svém podání ze dne 28. listopadu 2017 tvrdil, že toto omezení nastalo před rokem 2013. Nebyly předloženy důkazy dokládající ani jedno z těchto tvrzení. Komise proto obě tvrzení zamítla.

         b)
         Chování čínských vývozců na trzích třetích zemí

               (79)

               Aby mohla Komise analyzovat pravděpodobné chování čínských vyvážejících výrobců v případě zrušení opatření, zkoumala úroveň cen s ohledem na čínský prodej na vývoz do zbytku světa pomocí čínské vývozní databáze. Na 10 nejdůležitějších vývozních trzích ČLR (s výjimkou Japonska) byla vývozní cena upravená na úroveň cen ze závodu výrazně pod běžnou hodnotou rovněž stanovenou na úrovni ceny ze závodu, což by naznačovalo dumpingové chování na trzích třetích zemí. V průměru je cena do zbytku světa (na úrovni ceny ze závodu) o 30 % nižší než běžná hodnota a také nižší než čínská vývozní cena do Unie.

         c)
         Atraktivita trhu Unie

               (80)

               Jak je popsáno v bodě 3.2, trh Unie je považován za malý, ale atraktivní z hlediska cen. Navíc čínský vývoz navzdory platným běžným a antidumpingovým clům nadále vstupoval na trh Unie.

         d)
         Závěr

               (81)

               Vzhledem k dostupné volné kapacitě v ČLR, obecnému chování čínských výrobců na trzích třetích zemí a atraktivitě trhu Unie z hlediska cen je pravděpodobné, že v případě zrušení opatření by mohla být minimálně část dostupné kapacity v ČLR použita na výrobu kyseliny šťavelové na vývoz do Unie nebo by část vývozu na trhy třetích zemí byla přesměrována do Unie vzhledem k vyšším cenám na trhu Unie.

               (82)

               Celkově Komise dospěla k závěru, že pokud by opatření pozbyla platnosti, čínské společnosti by pravděpodobně dovážely do Unie ve větších množstvích než v současnosti a za dumpingové ceny.

         3.4.   Závěr týkající se dumpingu

               (83)

               Závěrem lze říci, že odhadovaná významná výrobní kapacita, značná volná kapacita spolu s úrovní cen na ostatních vývozních trzích a atraktivitou trhu Unie naznačují, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo k významnému zvýšení vývozu do Unie. S ohledem na dumpingové rozpětí zjištěné během období přezkumného šetření pro obě dotčené země je rovněž pravděpodobné, že se budoucí vývoz bude uskutečňovat za výrazně dumpingové ceny.

               (84)

               Na základě těchto poznatků Komise shledala, že pokud by opatření pozbyla platnosti, dumping z Indie a ČLR by přetrvával.

         4.   ÚJMA

   4.1.   Definice výrobního odvětví Unie a výroby v Unii

               (85)

               Výrobní odvětví Unie je tvořeno stejnými závody jako během původního šetření. Během období přezkumného šetření vyráběli dotčený výrobek v Unii dva známí výrobci: Oxaquim S.A. (dále jen „Oxaquim“) a WeylChem Lamotte S.A.S. (dále jen „WeylChem“) (15). Společnost Oxaquim jako taková představovala významný podíl celkové výroby kyseliny šťavelové v Unii během období přezkumu (více než 50 % celkové výroby v Unii). Společnost WeylChem nevznesla námitky k zahájení přezkumného šetření, ale rozhodla se nespolupracovat. V současné době není v Unii žádný jiný výrobce dotčeného výrobku. Na tomto základě tito dva výrobci, Oxaquim a WeylChem, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení. Budou nadále označováni slovy „výrobní odvětví Unie“.

               (86)

               Celková výroba v Unii byla stanovena na základě všech dostupných informací, včetně údajů uvedených v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, údajů shromážděných před zahájením šetření a posléze a informací získaných od spolupracujícího výrobce v Unii. Tyto informace umožnily potvrdit existenci a úroveň výroby také toho výrobce, který při šetření nespolupracoval. Na tomto základě byla celková výroba v Unii během období přezkumného šetření odhadnuta v rozmezí od 15 000 do 20 000 tun (16).

         4.2.   Spotřeba v Unii

               (87)

               Spotřeba byla stanovena na základě objemu dovozu a celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie na trhu Unie, včetně ověřených údajů o společnosti Oxaquim a odhadu týkajícího se společnosti WeylChem, který se zakládal na údajích z Eurostatu.

               (88)

               Spotřeba v Unii se během posuzovaného období vyvíjela takto:

                  Tabulka 1

                  Spotřeba v Unii

                           Celková spotřeba

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           OPŠ

                           Tuny

                           11 544

                           11 803

                           10 315

                           10 175

                           10 482

                              Index (2013 = 100)

                              100

                              102

                              89

                              88

                              91

                              Zdroj: Eurostat, ověřená odpověď na dotazník, odhad pro nespolupracujícího výrobce v Unii

               (89)

               Spotřeba v Unii se v průběhu posuzovaného období snížila, tj. z 11 544 tun v roce 2013 na 10 482 tun během období přezkumného šetření, neboli o 9 %.

         4.2.1.   Objem a podíl dovozu z Indie a ČLR na trhu

      Tabulka 2

      Objem a podíl dovozu z Indie a ČLR na trhu

               Objem dovozu (v tunách)

               2013

               2014

               2015

               2016

               OPŠ

               Indie a ČLR

               2 633

               2 397

               1 818

               1 855

               1 658

                  Index (2013 = 100)

                  100

                  91

                  69

                  70

                  63

               Podíl na trhu (v %)

               22,8

               20,3

               17,6

               18,2

               15,8

                  Zdroj: Eurostat

               (90)

               Objem dovozu z Indie a ČLR klesl z 2 633 tun v roce 2013 na 1 658 tun v období přezkumného šetření, tj. o 37 %, s odpovídajícím poklesem podílu na trhu z 22,8 % na 15,8 %, tzn. pokles o 7 procentních bodů během posuzovaného období.

               (91)

               I když objem dovozu z Indie a ČLR i jeho podíl na trhu klesl, výrobci vyvážející z dotčených zemí si dokázali na trhu udržet nezanedbatelný podíl.

         4.2.2.   Cena dovozu a cenové podbízení

      Tabulka 3

      Průměrná cena dovozu z Indie a ČLR

               Dovozní ceny (EUR/t)

               2013

               2014

               2015

               2016

               OPŠ

               Indie a ČLR

               745

               645

               769

               724

               718

                  Index (2012 = 100)

                  100

                  87

                  103

                  97

                  96

                  Zdroj: Eurostat

               (92)

               Průměrné dovozní ceny z dotčených zemí nejprve klesly z 745 EUR/t v roce 2013 na 645 EUR/t v roce 2014, ale zvýšily se na 769 EUR/t v roce 2015. Znovu klesly v roce 2016 a v období přezkumného šetření, kdy dosáhly úrovně 718 EUR/t. Celkový pokles mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření činil 4 %.

               (93)

               Bylo provedeno srovnání prodejních cen na trhu Unie mezi cenami spolupracujícího výrobce v Unii a cenami dovozu z dotčených zemí. Příslušnými prodejními cenami spolupracujícího výrobce v Unii byly ceny pro nezávislé odběratele, v případě potřeby upravené na úroveň ze závodu, tj. bez přepravních nákladů v Unii a po odečtu slev a rabatů.

               (94)

               Tyto ceny byly porovnány s cenami účtovanými indickými a čínskými vyvážejícími výrobci upravenými na hodnotu CIF na hranici Unie. Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany ČLR byla cena stanovena na základě údajů Eurostatu, jelikož uvádějí informace o cenách na úrovni cen CIF s dodáním na hranice Unie. Cena CIF byla posléze upravena směrem nahoru o náklady po dovozu, tj. celní řízení, běžné clo a antidumpingové clo, náklady na manipulaci a nakládku.

               (95)

               Bylo zjištěno, že ceny spolupracujícího výrobce v Unii v období mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření klesly o 10 % (viz tabulka 7), zatímco u zboží dovážené z dotčených zemí byl pokles méně prudký, přibližně 3,6 % pro ČLR a 6 % pro Indii. Avšak cenový rozdíl mezi dováženým zbožím a zbožím vyrobeným v Unii zůstal vysoký a vedl během období přezkumného šetření ke značnému cenovému podbízení. Z výsledku srovnání vyjádřeného jako procentuální část obratu výrobce v Unii během období přezkumného šetření vyplývá vážené cenové podbízení. Rozpětí cenového podbízení pro ČLR bylo stanoveno na 8 % (17) a pro dva indické spolupracující vyvážející výrobce bylo cenové podbízení stanoveno na 7,1 %, resp. 6,6 %.

         4.3.   Hospodářská situace výrobního odvětví Unie

   4.3.1.   Obecné poznámky

               (96)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení přezkoumala Komise všechny hospodářské činitele a ukazatele ovlivňující stav výrobního odvětví Unie.

               (97)

               Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, za účelem zjištění možné újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie nebyl proveden výběr vzorku.

               (98)

               Pro účely stanovení újmy rozlišovala Komise mezi makroekonomickými a mikroekonomickými ukazateli újmy. Komise vyhodnotila makroekonomické ukazatele týkající se celého výrobního odvětví Unie na základě informací, které uvedl žadatel v žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, obchodních statistik a údajů shromážděných po zahájení přezkumného šetření. Mikroekonomické ukazatele posuzovala Komise pouze ve vztahu ke spolupracujícímu výrobci v Unii, společnosti Oxaquim, a to na základě údajů uvedených v odpovědi na dotazník, které byly ověřeny. Oba soubory údajů byly shledány jako reprezentativní pro hospodářskou situaci výrobního odvětví Unie.

               (99)

               Makroekonomické ukazatele jsou: výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a výše dumpingového rozpětí.

               (100)

               Mikroekonomické ukazatele jsou: průměrné jednotkové ceny, jednotkové náklady, náklady práce, stav zásob, ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic.

               (101)

               S ohledem na skutečnost, že údaje pro analýzu újmy byly čerpány ve velké míře z jednoho zdroje, za účelem ochrany důvěrných informací podle článku 19 základního nařízení bylo nutno uvést údaje týkající se výrobního odvětví Unie v indexované podobě.

         4.3.2.   Makroekonomické ukazatele

   4.3.2.1.   Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

               (102)

               Celková výroba, výrobní kapacita a využití kapacity v Unii se v průběhu posuzovaného období vyvíjely takto:

                  Tabulka 4

                  Výroba, výrobní kapacita a využití kapacity

                           Index 2013 = 100

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           OPŠ

                           Objem výroby

                           100

                           114

                           114

                           116

                           124

                           Výrobní kapacita

                           100

                           100

                           100

                           100

                           108

                           Využití kapacity

                           100

                           114

                           114

                           116

                           115

                              Zdroj: Ověřená odpověď na dotazník a odhad pro nespolupracujícího výrobce v Unii

               (103)

               Výroba během posuzovaného období vzrostla. Objem výroby v posuzovaném období celkově vzrostl o 24 %.

               (104)

               Celková výrobní kapacita v posuzovaném období vzrostla o 8 % díky investicím.

               (105)

               V důsledku mírně vyššího nárůstu objemu výroby než výrobní kapacity se využití kapacity v posuzovaném období zvýšilo o 15 %.

         4.3.2.2.   Objem prodeje odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu

               (106)

               Objem prodeje výrobního odvětví Unie odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období vyvíjel takto:

                  Tabulka 5

                  Objem prodeje odběratelům, kteří nejsou ve spojení, a podíl na trhu

                           Index (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           OPŠ

                           Objem prodeje

                           100

                           103

                           95

                           89

                           94

                           Podíl na trhu

                           100

                           101

                           106

                           101

                           103

                              Zdroj: Eurostat, ověřená odpověď na dotazník a odhad pro nespolupracujícího výrobce v Unii

               (107)

               Objem prodeje se v posuzovaném období snížil o 6 % v důsledku snížení spotřeby v Unii o 9 %, jak je popsáno v 91. bodě odůvodnění. Ačkoli se objem prodeje snížil, podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období přezkumného šetření mírně zvýšil. Toto zvýšení koreluje se snížením podílu dovozu z Indie a ČLR na trhu.

         4.3.2.3.   Zaměstnanost, produktivita a náklady práce

               (108)

               Zaměstnanost a produktivita se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 6

                  Zaměstnanost, produktivita a náklady práce

                           Index (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           OPŠ

                           Počet zaměstnanců

                           100

                           105

                           100

                           112

                           117

                           Produktivita

                           100

                           108

                           113

                           103

                           105

                           Průměrné pracovní náklady na zaměstnance

                           100

                           101

                           104

                           108

                           111

                              Zdroj: Ověřená odpověď na dotazník, odhad pro nespolupracujícího výrobce v Unii

               (109)

               Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie během posuzovaného období vzrostla celkově o 17 %. To je v souladu s nárůstem objemu výroby o 24 % během téhož období.

               (110)

               Mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření se průměrné pracovní náklady na zaměstnance u spolupracujícího výrobce v Unii zvýšily o 11 %.

         4.3.2.4.   Rozsah dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (111)

               Během období přezkumného šetření byla jednotlivá dumpingová rozpětí zjištěná pro indické spolupracující vyvážející výrobce i pro čínský dovoz stále významná (viz 48. a 72. bod odůvodnění výše).

               (112)

               Ovšem navzdory skutečnosti, že dumping z Indie a ČLR přetrvával, z analýzy ukazatelů újmy vyplývá, že zavedená opatření měla na výrobní odvětví Unie pozitivní dopad.

         4.3.3.   Mikroekonomické ukazatele

   4.3.3.1.   Obecné poznámky

               (113)

               Analýza mikroekonomických ukazatelů (prodejní ceny a výrobní náklady, stav zásob, ziskovost, peněžní rok, investice a návratnost investic) byla provedena na úrovni jediného spolupracujícího výrobce v Unii.

         4.3.3.2.   Ceny a činitele ovlivňující ceny

               (114)

               Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Unie účtované odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, se v posuzovaném období vyvíjely takto:

                  Tabulka 7

                  Průměrné prodejní ceny a jednotkové náklady

                           Index (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           OPŠ

                           Průměrná jednotková prodejní cena v Unii

                           100

                           88

                           90

                           91

                           90

                           Jednotkové výrobní náklady

                           100

                           81

                           89

                           82

                           80

                              Zdroj: Ověřená odpověď na dotazník

               (115)

               Průměrná jednotková prodejní cena výrobního odvětví Unie pro odběratele v Unii, kteří nejsou ve spojení, se během posuzovaného období snížila o 10 %. Tento pokles do určité míry vycházel z poklesu výrobních nákladů o 20 % během období přezkumného šetření.

               (116)

               Z šetření vyplynulo, že pokles nákladů byl dán především poklesem ceny surovin během posuzovaného období a také optimalizací výrobního procesu díky investicím do technologického zdokonalování.

         4.3.3.3.   Zásoby

               (117)

               Stav zásob výrobního odvětví Unie se v posuzovaném období vyvíjel takto:

                  Tabulka 8

                  Zásoby

                           Index (2013 = 100)

                           2013

                           2014

                           2015

                           2016

                           OPŠ

                           Konečný stav zásob

                           100

                           27

                           11

                           13

                           49

                           Konečný stav zásob jako procento výroby (%)

                           2,8

                           0,7

                           0,3

                           0,3

                           1,1

                              Zdroj: Ověřená odpověď na dotazník

               (118)

               S ohledem na povahu dotčeného výrobku jsou zásoby velmi omezené. Jelikož se dotčený výrobek rychle kazí, vyrábějí výrobci zboží pro okamžitou přepravu. Proto tento ukazatel nemá pro popis stavu výrobního odvětví Unie smysl.

         4.3.3.4.   Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

      Tabulka 9

      Ziskovost, peněžní tok, investice a návratnost investic

               Index (2013 = 100)

               2013

               2014

               2015

               2016

               OPŠ

               Ziskovost prodeje v Unii odběratelům, kteří nejsou ve spojení

               100

               267

               134

               305

               332

               Peněžní tok

               100

               144

               110

               149

               165

               Investice

               100

               56

               194

               328

               247

               Návratnost investic

               100

               281

               144

               283

               333

                  Zdroj: Ověřená odpověď na dotazník

               (119)

               Komise stanovila ziskovost spolupracujícího výrobce v Unii tak, že čistý zisk před zdaněním z prodeje dotčeného výrobku odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení, vyjádřila jako procentní podíl z obratu tohoto prodeje. Během posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví Unie stabilně zvyšovala, což odráželo větší pokles výrobních nákladů ve srovnání s prodejní cenou během posuzovaného období, jak je vysvětleno ve 116. bodě odůvodnění.

               (120)

               Čistý peněžní tok představuje schopnost výrobního odvětví Unie samofinancovat svoji činnost. Peněžní tok v posuzovaném období vzrostl, s výjimkou roku 2015, kdy klesl. Celkově se čistý peněžní tok v posuzovaném období v souladu s vyšší ziskovostí zvýšil o 65 %.

               (121)

               Investice se v posuzovaném období zvýšily o 147 %, s výjimkou roku 2014, kdy se snížily o 44 % ve srovnání s rokem 2013. Investice sloužily především k navýšení kapacity, a tudíž vývozu, aby byla zachována konkurenceschopnost na globálním trhu, ale vedly také k technologickému zdokonalování, vyšší kvalitě, lepší výtěžnosti a nižší spotřebě surovin, a tím pádem k lepší produktivitě a zvýšené ochraně životního prostředí.

               (122)

               Stejně jako v případě ostatních finančních ukazatelů byla i návratnost investic z výroby a prodeje obdobného výrobku kladná, což bylo odrazem tendence ziskovosti.

         4.3.4.   Závěr o újmě

               (123)

               Šetření ukázalo, že zavedení opatření od roku 2011 umožnilo výrobním odvětvím Unie překonat způsobenou újmu.

               (124)

               Ukazatele újmy vykazují pozitivní trend pro výrobní odvětví Unie.

               (125)

               Ziskovost výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období podstatně zvýšila (o 332 % mezi rokem 2013 a obdobím přezkumného šetření). To je značné zlepšení v porovnání s nízkou nebo zápornou úrovní ziskovosti zaznamenanou mezi lety 2007 a 2011 (posuzované období během původního šetření). Tyto zisky, jež částečně souvisí také s poklesem ceny surovin, umožnily výrobnímu odvětví Unie podniknout určité investice, včetně omezení odpadu a snížení dopadu na životní prostředí.

               (126)

               Navzdory skutečnosti, že spotřeba Unie během posuzovaného období poklesla o 9 %, objem výroby se zvýšil o 24 % a výrobní kapacita o 8 %, zatímco objem prodeje na trhu Unie poklesl o 6 %. Podíl výrobního odvětví Unie na trhu se v období přezkumného šetření zvýšil ve srovnání s rokem 2013 pouze o 3 %. Prodej výrobního odvětví Unie na vývoz se během posuzovaného období také zvýšil.

               (127)

               Investice během posuzovaného období vzrostly o 147 % a návratnost investic o 333 %.

               (128)

               Produktivita se během posuzovaného období zlepšila. Zaměstnanost se během posuzovaného období rovněž zvýšila v návaznosti na objem výroby.

               (129)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že výrobní odvětví Unie během posuzovaného období neutrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

         5.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ ÚJMY

               (130)

               Jelikož výrobní odvětví Unie neutrpělo během období přezkumného šetření podstatnou újmu, posuzovalo se, zda existuje pravděpodobnost obnovení újmy, kdyby opatření vůči Indii a ČLR pozbyla platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

               (131)

               V tomto ohledu Komise zkoumala výrobní kapacitu a volné kapacity v Indii a ČLR, atraktivitu trhu Unie a možný dopad cenového vývoje u objemů a cen dovozu z Indie a ČLR a dopad tohoto vývoje na objem prodeje, ceny a ziskovost výrobního odvětví Unie.

               (132)

               Co se týče úrovní dovozních cen, šetření ukázalo, že navzdory platným antidumpingovým opatřením docházelo v posuzovaném období stále ke konstantnímu podbízení cenám výrobního odvětví Unie. Dále platí, že pokud by byla platná opatření zrušena a za předpokladu, že dovozní cena z dotčených zemí a cena výrobního odvětví Unie by zůstala stejná jako během období přezkumného šetření, dovozní ceny by se podbízely cenám výrobního odvětví Unie v rozmezí 12 % až 34,1 %. Výrobní odvětví Unie proto pravděpodobně zaznamená snížení objemu prodeje i úbytek podílů na trhu Unie.

               (133)

               Co se týče výrobních kapacit a volné kapacity v Indii a ČLR, přihlíželo se k analýze v 52., 53., 77. a 78. bodě odůvodnění. Z této analýzy vyplynulo, že ČLR disponuje značnou volnou kapacitou a volná kapacita Indie je rovna celkové velikosti evropského trhu nebo ji přesahuje. Poptávka na čínském a indickém domácím trhu a na exportních trzích jiných než trh Unie pravděpodobně nebude schopna plně absorbovat celou volnou kapacitu.

               (134)

               Konečně, jak bylo shledáno v 54., 55., 56., 79. a 80. bodě odůvodnění, trh Unie pro kyselinu šťavelovou je atraktivní, a kdyby opatření pozbyla platnosti, byla by to pro indické a čínské výrobce pobídka k přesunu vývozu z jiných třetích zemí na trh Unie s vyššími cenami.

               (135)

               Usuzuje se, že potenciální značný dovoz dumpingových výrobků z Indie a ČLR v případě zrušení opatření by opět oslabil výrobní odvětví Unie a ohrozil jeho životaschopnost a přežití.

               (136)

               Aby mohla Komise posoudit, jaký by byl pravděpodobný dopad takového dovozu za nízké ceny z dotčených zemí na výrobní odvětví Unie, analyzovala nejprve potenciální ztrátu jejich podílu na trhu. Provedla simulaci dopadu v případě, kdyby výrobci vyvážející z dotčených zemí dováželi stejné množství jako v období původního šetření, tj. před uložením opatření. Jak bylo zjištěno v původním šetření, takový objem dumpingového dovozu dotčeného výrobku byl dostačující k tomu, aby způsobil výrobnímu odvětví Unie podstatnou újmu.

               (137)

               Komise při této analýze předpokádala, že ceny výrobců vyvážejících z dotčených zemí a ceny výrobního odvětví Unie by zůstaly stejné jako během období přezkumného šetření. Dále Komise předpokládala, že objem dovozu z dotčených zemí by nejprve převzal podíl ostatních třetích zemí na trhu a poté podíl výrobního odvětví Unie na trhu. Za těchto předpokladů z analýzy uvedené v 136. bodě odůvodnění vyplynulo, že pokud by byla opatření zrušena a pokud by dovoz z ČLR a Indie dosáhl stejného objemu jako v období původního šetření, zaznamenal by spolupracující výrobce v Unii ztrátu a došlo by k obnovení újmy výrobnímu odvětví Unie.

               (138)

               Šetření ukázalo, že pokud by byla opatření zrušena a pokud by dovoz z ČLR a Indie dosáhl stejného objemu jako v období původního šetření, zaznamenal by spolupracující výrobce v Unii opět ztrátu a došlo by k obnovení jeho újmy.

               (139)

               Na tomto základě se dospělo k závěru, že zrušení opatření by pravděpodobně vedlo ke značnému navýšení vývozu z ČLR a Indie za dumpingové ceny a k obnovení podstatné újmy.

         6.   ZÁJEM UNIE

   6.1.   Předběžné poznámky

               (140)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda by zachování stávajících opatření vůči Indii a ČLR nebylo v rozporu se zájmem celé Unie. Zájem Unie byl stanoven na základě posouzení všech různých relevantních zájmů, včetně zájmů výrobního odvětví Unie, dovozců a uživatelů.

         6.2.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (141)

               Šetření ukázalo, že během období přezkumného šetření překonalo výrobní odvětví Unie účinky újmy způsobené dumpingovým dovozem z Indie a ČLR. Kdyby však byla opatření vůči Indii a ČLR zrušena, je obnovení újmy pravděpodobné, jelikož výrobní odvětví Unie by bylo vystaveno dumpingovému dovozu v množství, jež může být značné a může vyvíjet významný tlak na ceny. V důsledku toho by se z výše popsaných důvodů hospodářská situace výrobního odvětví Unie pravděpodobně významně zhoršila. Zachování opatření by naopak zajistilo jistotu na trhu, umožnilo by výrobnímu odvětví Unie udržet si pozitivní hospodářskou situaci a pokračovat ve svých investičních a rozvojových plánech.

               (142)

               Na tomto základě Komise dospěla k závěru, že zachování platných antidumpingových opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Unie.

         6.3.   Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení

               (143)

               Komise nezaznamenala během šetření žádnou spolupráci ze strany dovozců, kteří nejsou ve spojení.

               (144)

               Neexistovaly proto žádné signály, že by zachování opatření mělo mít značný negativní dopad na dovozce, který by převážil pozitivní dopady opatření na výrobní odvětví Unie.

         6.4.   Zájem uživatelů

               (145)

               Dotazníky byly zaslány známým uživatelům. Komise obdržela odpověď pouze od pěti uživatelů dotčeného výrobku, ačkoli se dotčený výrobek používá v mnoha odvětvích. Dva uživatelé zaslali zpět zcela vyplněné dotazníky; další dva uživatelé vyplnili pouze tabulky a jeden uživatel předložil připomínky.

               (146)

               Žádný uživatel se nevyslovil proti prodloužení opatření a čtyři z nich jasně uvedli, že jsou pro zachování stávajících antidumpingových opatření.

               (147)

               Vzhledem k tomu, že Komise neobdržela od uživatelů žádné námitky, zdá se nepravděpodobné, že by mělo zachování antidumpingových opatření negativní dopad na uživatele v Unii, který by převážil pozitivní dopady opatření na výrobní odvětví Unie.

         6.5.   Závěr týkající se zájmu Unie

               (148)

               Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že z hlediska zájmu Unie neexistují žádné přesvědčivé důvody pro ukončení antidumpingových opatření uložených na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR.

         7.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

               (149)

               Komise všechny zainteresované strany informovala o nejdůležitějších skutečnostech a úvahách, na jejichž základě zamýšlela zachovat stávající opatření vůči Indii a ČLR. Rovněž jim poskytla lhůtu pro předložení připomínek k poskytnutým informacím. Komise obdržela připomínky pouze od výrobního odvětví Unie. Tyto připomínky byly zanalyzovány a v odůvodněných případech vzaty v úvahu.

         8.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (150)

               Ze závěrů, k nimž se dospělo s přihlédnutím k přetrvání/obnovení dumpingu a přetrvání/obnovení újmy, jak bylo popsáno výše, vyplývá, že jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení, antidumpingová opatření vztahující se na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a ČLR uložená prováděcím nařízením (EU) č. 325/2012 by měla být zachována.

               (151)

               Pokud společnost následně změní název svého subjektu, může požádat o uplatnění těchto individuálních antidumpingových celních sazeb. Taková žádost musí být zaslána Komisi (18). Žádost musí obsahovat veškeré příslušné informace umožňující prokázat, že změna nemá vliv na právo dané společnosti využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje. Pokud změna názvu společnosti nemá vliv na její právo využívat celní sazbu, která se na ni vztahuje, bude oznámení o změně názvu zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie.

               (152)

               S ohledem na nedávnou judikaturu Soudního dvora (19) je vhodné stanovit sazbu úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení konečného cla, protože příslušná platná ustanovení o clech neuvádějí takovou úrokovou sazbu a použití vnitrostátních pravidel by vedlo k nepřiměřeným narušením mezi hospodářskými subjekty v závislosti na tom, který členský stát se zvolí pro celní řízení.

               (153)

               Výbor zřízený podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) 2016/1036 nevydal stanovisko,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny šťavelové ve formě dihydrátu (č. CUS 0028635-1 a č. CAS 6153-56-6) nebo v bezvodé formě (č. CUS 0021238-4 a č. CAS 144-62-7), též jako vodného roztoku, v současnosti kódu KN ex 2917 11 00 (kód TARIC 2917110091), pocházející z Indie a Čínské lidové republiky.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Země

               Společnost

               Sazba antidumpingového cla %

               Doplňkový kód TARIC

               Indie

               Punjab Chemicals and Crop Protection Limited

               22,8

               B230

               Star Oxochem Pvt. Ltd

               31,5

               B270

               Všechny ostatní společnosti

               43,6

               B999

               ČLR

               Shandong Fengyuan Chemicals Stock Co., Ltd; Shandong Fengyuan Uranus Advanced Material Co., Ltd

               37,7

               B231

               Yuanping Changyuan Chemicals Co., Ltd

               14,6

               B232

               Všechny ostatní společnosti

               52,2

               B999

         3.   Použití individuálních celních sazeb stanovených pro společnosti uvedené v odstavci 2 je podmíněno předložením platné obchodní faktury, která splňuje požadavky stanovené v příloze, celním orgánům členských států. Není-li taková faktura předložena, použije se celní sazba platná pro „všechny ostatní společnosti“.
   4.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy. Jako sazba úroku z prodlení, který má být vyplacen v případě vrácení zakládajícího právo na vyplacení úroku z prodlení, se použije sazba, kterou uplatňuje Evropská centrální banka na své hlavní refinanční operace, zveřejněná v řadě C Úředního věstníku Evropské unie a platná v první kalendářní den měsíce splatnosti, zvýšená o jeden procentní bod.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 28. června 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 176, 30.6.2016, s. 21.

      (2)  Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 325/2012 ze dne 12. dubna 2012 o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru prozatímního cla uloženého na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (Úř. věst. L 106, 18.4.2012, s. 1).

      (3)  Věc Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd v. Rada Evropské unie, T-310/12.

      (4)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/2081 ze dne 28. listopadu 2016 o opětovném uložení konečného antidumpingového cla na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Čínské lidové republiky a vyráběné společností Yuanping Changyuan Chemicals Co. Ltd (Úř. věst. L 321, 29.11.2016, s. 48).

      (5)  Úř. věst. C 329, 7.9.2016, s. 4.

      (6)  Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz kyseliny šťavelové pocházející z Indie a Čínské lidové republiky (Úř. věst. C 117, 12.4.2017, s. 15).

      (7)  Informace poskytnuté dvěma vyvážejícími výrobci a následující zdroje: údaje z žádosti o přezkum před pozbytím platnosti, neověřený formulář pro výběr vzorku od jiného vyvážejícího výrobce a údaje z původního šetření. Využití kapacity u dvou spolupracujících vyvážejících výrobců bylo použito k odhadu pro druhé dva známé vyvážející výrobce.

      (8)  Viz nedůvěrné podání společnosti Star Oxochem ze dne 23. října 2017.

      (9)  Společný celní sazebník. Smluvní celní sazba pro kyselinu šťavelovou kódu 2917 11 00, její soli a estery je 6,5 %. Viz prováděcí nařízení Komise (EU) 2016/1821 ze dne 6. října 2016, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 294, 28.10.2016, s. 1) a prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1925 ze dne 12. října 2017, kterým se mění příloha I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 282, 31.10.2017, s. 1).

      (10)  Režim MEIS byl zaveden v roce 2015 jako náhrada předchozích režimů. https://www.eepcindia.org/MEIS/about-MEIS-scheme.aspx

      (11)  https://archive.india.gov.in/business/taxation/modvat.php Dne 1. července 2017 zavedla Indie daň ze zboží a služeb, která nahrazuje různé daně včetně CENVAT.

      (12)  Viz poznámka pod čarou č. 7.

      (13)  Viz nedůvěrné podání společnosti Star Oxochem ze dne 23. října 2017.

      (14)  Odhad ze žádosti o přezkum před pozbytím platnosti. Je třeba podotknout, že odhady se liší a že Komise použila konzervativní odhad. Informaci poskytl žadatel v rozmezích jako svoji vlastní znalost trhu. Zdroj údajů z trhu je důvěrný; zveřejnění přesných údajů by mohlo poskytnout konkurentům výhodu.

      (15)  Francouzský závod vyrábějící dotčený výrobek náležel ke skupině Swiss group Clariant S.A. a v roce 2014 byl prodán novému investorovi, společnosti WeylChem. Nicméně nejsou hlášeny žádné strukturální změny.

      (16)  V zájmu ochrany důvěrných informací výrobce v Unii, který při tomto šetření spolupracoval, jsou všechny údaje uvedeny v indexované podobě nebo ve formě rozmezí.

      (17)  Vzhledem k nedostatečné spolupráci ze strany ČLR vychází tyto výpočty z údajů Eurostatu.

      (18)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Brussels, Belgie.

      (19)  Rozsudek ve věci Wortmann, C-365/15, EU:C:2017:19, body 35 až 39.

      PŘÍLOHA
      Platná obchodní faktura zmíněná v čl. 1 odst. 3 musí obsahovat prohlášení podepsané odpovědným pracovníkem subjektu, který obchodní fakturu vystavil, v tomto formátu:

                  1)

                  Jméno a funkce pracovníka subjektu, který obchodní fakturu vystavil.

                  2)

                  Toto prohlášení:

                     „Já, níže podepsaný/podepsaná, potvrzuji, že kyselina šťavelová prodávaná na vývoz do Evropské unie v množství (objem) uvedeném na této faktuře byla vyrobena společností (název a sídlo společnosti) (doplňkový kód TARIC) v (dotčená země). Prohlašuji, že údaje uvedené v této faktuře jsou úplné a správné.“

            Datum a podpis


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1002 ze dne 16. července 2018, kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/1153 za účelem objasnění a zjednodušení postupu korelace a přizpůsobení změnám nařízení (EU) 2017/1151 (Text s významem pro EHP.)

text:
               17.7.2018

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 180/10

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1002
   ze dne 16. července 2018,
   kterým se mění prováděcí nařízení (EU) 2017/1153 za účelem objasnění a zjednodušení postupu korelace a přizpůsobení změnám nařízení (EU) 2017/1151
   (Text s významem pro EHP)
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 443/2009 ze dne 23. dubna 2009, kterým se stanoví výkonnostní emisní normy pro nové osobní automobily v rámci integrovaného přístupu Společenství ke snižování emisí CO2 z lehkých vozidel (1), a zejména na čl. 13 odst. 7 první pododstavec uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Na základě zkušeností získaných při provádění nařízení Komise (EU) 2017/1151 (2) a prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/1153 (3) se ukázalo, že některé prvky nařízení Komise (EU) 2017/1153 by měly být změněny.

               (2)

               Je nezbytné doplnit stávající metodu určování koncových bodů interpolační křivky používané pro výpočet hodnoty emisí CO2 podle NEDC pro jednotlivé vozidlo. Tyto koncové body, které představují zkušební vozidlo s nejvyššími hodnotami emisí CO2 a zkušební vozidlo s nejnižšími hodnotami, by měly být stanoveny tak, aby rozdíl mezi oběma zkušebními vozidly s vysokými a nízkými hodnotami činil alespoň 5 g CO2/km.

               (3)

               Aby se zabránilo určování hodnot emisí CO2 jednotlivých vozidel na základě interpolačních křivek, které neuvádějí minimální rozdíl, měla by tato změna vstoupit v platnost neprodleně.

               (4)

               Pokud se pro účely schválení typu podle nařízení (EU) 2017/1151 používají rodiny podle matice jízdního zatížení, měl by být výpočet hodnoty emisí CO2 pro jednotlivé vozidlo náležející k takové rodině zjednodušen odvozením koeficientů jízdního zatížení pro výpočet hodnoty CO2 podle NEDC z koeficientů jízdního zatížení jednotlivého vozidla stanovených podle nařízení (EU) 2017/1151.

               (5)

               S cílem zajistit spolehlivý výsledek korelace je vhodné doplnit počet válců jako vstupní údaj pro korelační nástroj.

               (6)

               Je rovněž třeba využít této příležitosti a opravit některé redakční chyby v textu.

               (7)

               Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro změnu klimatu,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I prováděcího nařízení (EU) 2017/1153 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 16. července 2018.

            Za Komisi

            předseda

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 1.

      (2)  Nařízení Komise (EU) 2017/1151 ze dne 1. června 2017, kterým se doplňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 715/2007 o schvalování typu motorových vozidel z hlediska emisí z lehkých osobních vozidel a z užitkových vozidel (Euro 5 a Euro 6) a z hlediska přístupu k informacím o opravách a údržbě vozidla, mění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2007/46/ES, nařízení Komise (ES) č. 692/2008 a nařízení Komise (EU) č. 1230/2012 a zrušuje nařízení Komise (ES) č. 692/2008 (Úř. věst. L 175, 7.7.2017, s. 1).

      (3)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1153 ze dne 2. června 2017, kterým se stanoví metodika pro stanovení korelačních parametrů nezbytných pro zohlednění změny v regulačním zkušebním postupu (Úř. věst. L 175, 7.7.2017, s. 679).

      PŘÍLOHA
      Příloha I se mění takto:

                  1)

                  třetí odstavec bodu 2.3.1. se nahrazuje tímto:

                              „MRO je hmotnost vozidla H, L, respektive R v provozním stavu stanovená v čl. 3 odst. 1 písm. d) nařízení (ES) č. 443/2009.“;

                  2)

                  bod 2.3.8.1. se nahrazuje tímto:
                  „2.3.8.1.   V případě, že se jízdní zatížení při WLTP stanoví podle bodů 1 až 4 a 6 dílčí přílohy 4 k příloze XXI nařízení (EU) 2017/1151
                  Koeficienty jízdního zatížení při NEDC se vypočítají podle vzorců uvedených v bodě 2.3.8.1.1. (pro vozidlo H) a v bodě 2.3.8.1.2. (pro vozidlo L) a podle níže uvedených písmen a) a b).
                  Pokud není uvedeno jinak, uvedené vzorce se použijí jak v případě simulace, tak v případě fyzických zkoušek vozidla.
                  Schvalovací orgán nebo v příslušných případech technická zkušebna ověří, zda zařízení aerodynamického tunelu uvedené v bodě 3.2.3.2.2.3. dílčí přílohy 7 k příloze XXI nařízení (EU) 2017/1151 je způsobilé pro přesné stanovení hodnot Δ(Cd × Af). Není-li zařízení aerodynamického tunelu způsobilé, použije se pro všechna vozidla v dané rodině nejvyšší hodnota aerodynamického odporu.

                              a)

                              Hodnoty koeficientů jízdního zatížení a zkušební hmotnosti při WLTP uvedené ve vzorcích v bodech 2.3.8.1.1 a 2.3.8.1.2 odpovídají hodnotám odvozeným od vozidel H a L stanoveným pro danou interpolační rodinu v souladu s bodem 5 dílčí přílohy 7 k příloze XXI nařízení (EU) 2017/1151.

                              b)

                              Bez ohledu na písmeno a), pokud energetická náročnost cyklu WLTP vozidla H a/nebo L neodpovídá nejvyšší, resp. nejnižší energetické náročnosti cyklu vozidla H a/nebo L při NEDC, stanoví se koeficienty jízdního zatížení při NEDC v souladu s jedním z těchto postupů:

                                          i)

                                          na základě jednotlivého vozidla v interpolační rodině s nejvyšší, resp. nejnižší energetickou náročností cyklu NEDC;

                                          ii)

                                          na základě kombinace nejvyšší, resp. nejnižší hodnoty ze všech relevantních charakteristik jízdního zatížení, tj. aerodynamického odporu, valivého odporu a hmotnosti u jakéhokoli jednotlivého vozidla v interpolační rodině.

                                    Výrobce vybere jeden z postupů uvedených v bodech i) nebo ii).
                              Písmeno b) se použije pro nová schválení typu z hlediska emisí vydaná od 1. ledna 2019 nebo od dřívějšího data na žádost výrobce.“;

                  3)

                  v bodě 2.3.8.1.1. se vkládá tento první odstavec:
                  „Pokud se tento postup výpočtu použije pro jednotlivé vozidlo v souladu s bodem 4.2.1.4.2., použijí se hodnoty jízdního zatížení a zkušební hmotnosti při WLTP odpovídající jednotlivému vozidlu při NEDC, přičemž se odečte účinek volitelného vybavení.“;

                  4)

                  v bodě 2.3.8.1.1. písm. c) se poslední odstavec nahrazuje tímto:
                  „kde faktor F*2w,H je koeficient jízdního zatížení F2 stanovený pro zkoušku WLTP vozidla H, od kterého byl odečten účinek veškerého volitelného vybavení.“;

                  5)

                  v bodě 2.3.8.1.2. písm. c) se poslední odstavec nahrazuje tímto:
                  „kde faktor F*2w,L je koeficient jízdního zatížení F2 stanovený pro zkoušku WLTP vozidla L, od kterého byl odečten účinek veškerého volitelného vybavení.“;

                  6)

                  v bodě 2.3.8.2.1 se písmeno b) nahrazuje tímto:
                  „b)   koeficienty jízdního zatížení při NEDC, kde nejsou použity tabulkové hodnoty NEDC
                  V případě vozidel konstruovaných pro maximální technicky přípustnou hmotnost naloženého vozidla rovnající se 3 000 kg nebo vyšší mohou být koeficienty jízdního zatížení při NEDC na žádost výrobce určeny v souladu s bodem 2.3.8.1.“;

                  7)

                  doplňuje se nový bod 2.3.8.3, který zní:
                  „2.3.8.3.   Rozšíření schválení typu z hlediska emisí udělených podle nařízení (EU) 2017/1151
                  V případě, že je schválení typu z hlediska emisí podle nařízení (EU) 2017/1151 rozšířeno v důsledku přidání nových vozidel do interpolační rodiny CO2, jejichž emise CO2 při NEDC jsou vyšší než u vozidla H nebo nižší než u vozidla L, použije se pro účely korelace toto:

                              a)

                              Pokud rozdíl mezi vozidlem H a L dotčené interpolační rodiny při NEDC činí alespoň 5 g CO2/km, může být interpolační křivka při NEDC stanovená pro uvedenou rodinu rozšířena za předpokladu, že emise CO2 při NEDC stanovené podle bodu 3 této přílohy na základě vstupních údajů ze zkoušky WLTP podle bodu 3.1.1. přílohy I nařízení (EU) 2017/1151 jsou stejné nebo nižší než emise CO2 stanovené na základě interpolační křivky při NEDC;

                              b)

                              Pokud je rozdíl mezi vozidlem H a L při NEDC nižší než 5 g CO2/km, interpolační křivka nesmí být rozšířena.

                        V případě a) se referenční hodnoty emisí CO2 stanoví bez výběru možností uvedených v bodech 3.1.1.2 a 3.2.6 této přílohy.
                  V případě b), nebo v případě, že referenční emise CO2 uvedené v písmenu a) jsou vyšší než stávající interpolační křivka, stanoví se vozidla H a L při NEDC v souladu s body 2 a 3 této přílohy.
                  Písmeno a) se použije pro rozšíření o nové typy vydaná od 1. ledna 2019 nebo od dřívějšího data na žádost výrobce.“;

                  8)

                  tabulka 1 v bodě 2.4 se mění takto:

                              a)

                              v položce 66 se znění uvedené v prvním sloupci nahrazuje tímto:
                              „Identifikační číslo interpolační rodiny“

                              b)

                              doplňuje se nová položka 68, která zní:

                                          „68

                                          Počet válců

                                          —

                                          Prohlášení výrobce

                                             Počet (uvede se nejpozději od 1. ledna 2019)“

                  9)

                  v bodě 3.1.1.1. písm. c) se podbod i) nahrazuje tímto:

                              „i)

                              identifikačního čísla interpolační rodiny“

                  10)

                  bod 3.3.4 se zrušuje;

                  11)

                  bod 4.2.1.4. se nahrazuje tímto:
                  „4.2.1.4.   Výpočet jízdního zatížení pro jednotlivé vozidlo v interpolační rodině WLTP
                  4.2.1.4.1.   Koeficienty jízdního zatížení odvozené od vozidla H a L při NEDC
                  Koeficienty jízdního zatížení F0,n, F1,n a F2,n pro vozidla H a L stanovené podle bodu 2.3.8. se příslušně označí jako F0n,H, F1n,H a F2n,H a F0n,L, F1n,L a F2n,L r.
                  Koeficienty jízdního zatížení f0n,ind, f1n,ind a f2n,ind pro jednotlivé vozidlo se vypočítají podle tohoto vzorce:

                     vzorec 1(a)

                  U nových schválení typu z hlediska emisí vydaných od 1. ledna 2019 nebo před tímto datem na žádost výrobce se koeficienty jízdního zatížení vypočítají podle tohoto vzorce:

                     vzorec 1(b)

                  nebo, pokud (TMn,H · RRn,H – TMn,L · RRn,L) = 0, nebo v příslušných případech (RMn,H · RRn,H – RMn,L · RRn,L) = 0, použije se vzorec 2:

                     vzorec 2

                  f0n,ind = F0n,H – ΔF0n

                  f1n,ind = F1n,H

                  nebo, je-li Δ[Cd · Af]LH,n = 0, použije se vzorec 3:

                     vzorec 3

                  f2n,ind = F2n,H – ΔF2n

                     kde

                  ΔF0,n = F0n,H – F0n,L

                  ΔF2,n = F2n,H – F2n,L

                  4.2.1.4.2.   Koeficienty jízdního zatížení odvozené z koeficientů jízdního zatížení jednotlivých vozidel podle WLTP
                  Od 1. ledna 2019 pro nová schválení typu a od 1. ledna 2020 pro všechna nová vozidla uváděná do provozu, nebo na žádost výrobce před těmito daty, se jízdní zatížení při NEDC jednotlivého vozidla odvozuje z koeficientů jízdního zatížení WLTP uvedeného vozidla v kterémkoli z těchto případů:

                              a)

                              pokud se hodnota emisí CO2, energetická náročnost cyklu nebo jakýkoli z koeficientů jízdního zatížení f0, f1 nebo f2 vypočítaných podle bodu 4.2.1.4.1. má extrapolovat z vozidla H nebo L při NEDC;

                              b)

                              pokud jsou koeficienty jízdního zatížení pro vozidla H a L při NEDC odvozeny z různých rodin jízdního zatížení;

                              c)

                              pokud jednotlivé vozidlo patří do jiné rodiny jízdního zatížení než vozidlo H a/nebo L při NEDC;

                              d)

                              pokud jednotlivé vozidlo patří do rodiny podle matice jízdního zatížení.

                        Koeficienty jízdního zatížení při NEDC v případech a) až d) se vypočítají za použití vzorců uvedených v bodě 2.3.8.1.1., pokud se odkazy na vozidlo H považují za odkazy na jednotlivé vozidlo.
                  V případě a) je možné extrapolaci CO2 provést pouze, činí-li rozdíl mezi vozidlem H a L při NEDC alespoň 5 g CO2/km. Interpolační křivku je v uvedeném případě možné extrapolovat maximálně o hodnotu 3 g CO2/km nad hodnotu emisí CO2 vozidla H nebo pod hodnotu emisí CO2 vozidla L. Přesahuje-li extrapolace hodnotu 3 g CO2/km nebo je-li rozdíl mezi vozidlem H a L při NEDC nižší než 5 g CO2/km, výrobce stanoví pro tuto interpolační rodinu novou interpolační křivku podle bodu 2 a 3 této přílohy.“;

                  12)

                  bod 4.2.1.4a. se zrušuje.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2018/1097 ze dne 26. července 2018, kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2197 o úhradě prostředků přenášených z rozpočtového roku 2017 v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013

text:
                  3.8.2018

                  CS

                  Úřední věstník Evropské unie

                  L 197/5

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2018/1097
         ze dne 26. července 2018,
         kterým se mění prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2197 o úhradě prostředků přenášených z rozpočtového roku 2017 v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013
         EVROPSKÁ KOMISE,
         s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
         s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 ze dne 17. prosince 2013 o financování, řízení a sledování společné zemědělské politiky a o zrušení nařízení Rady (EHS) č. 352/78, (ES) č. 165/94, (ES) č. 2799/98, (ES) č. 814/2000, (ES) č. 1290/2005 a (ES) č. 485/2008 (1), a zejména na čl. 26 odst. 6 uvedeného nařízení,
         po konzultaci s Výborem zemědělských fondů,
         vzhledem k těmto důvodům:

                     (1)

                     Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2197 (2) stanoví částky poskytnuté členským státům za účelem úhrady konečným příjemcům v rozpočtovém roce 2018. Dané částky odpovídají snížení v rámci mechanismu finanční kázně skutečně uplatněnému členskými státy v rozpočtovém roce 2017 na základě výkazů výdajů členských států za období od 16. října 2016 do 15. října 2017.

                     (2)

                     V případě Rumunska podrobný výkaz výdajů plně nezohlednil prahovou hodnotu ve výši 2 000 EUR vztahující se k finanční kázni v souladu s čl. 8 odst. 1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 (3). V zájmu řádného hospodaření s finančními prostředky proto v prováděcím nařízení (EU) 2017/2197 nebyla Rumunsku dána k dispozici pro úhradu žádná částka.

                     (3)

                     Rumunsko následně Komisi sdělilo správnou částku finanční kázně, kterou mělo Rumunsko při plném zohlednění prahové hodnoty ve výši 2 000 EUR použít pro rozpočtový rok 2017. Aby se zajistilo, že bude moci dojít k úhradě příslušných částek rumunským zemědělcům, měla by Komise určit odpovídající částku, jež je Rumunsku dána k dispozici.

                     (4)

                     Prováděcí nařízení (EU) 2017/2197 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno.

                     (5)

                     Jelikož má oprava provedená tímto nařízením vliv na použití prováděcího nařízení (EU) 2017/2197, které platí ode dne 1. prosince 2017, mělo by se toto nařízení rovněž používat ode uvedeného dne,

               PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

            Článek 1
            V příloze prováděcího nařízení (EU) 2017/2197 se doplňuje nová položka, která zní:

                        „Rumunsko

                        16 452 203 “.

            Článek 2
            Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
            Použije se od 1. prosince 2017.

            Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
            V Bruselu dne 26. července 2018.

                  Za Komisi,

                  jménem předsedy,

               Jerzy PLEWA

                  generální ředitel

                  Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova

            (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 549.

            (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/2197 ze dne 27. listopadu 2017 o úhradě prostředků přenášených z rozpočtového roku 2017 v souladu s čl. 26 odst. 5 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1306/2013 (Úř. věst. L 312, 28.11.2017, s. 86).

            (3)  Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 637/2008 a nařízení Rady (ES) č. 73/2009 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608).