title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 222/2013 ze dne 6. března 2013 o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Spargel aus Franken / Fränkischer Spargel / Franken-Spargel (CHZO))

text:
               15.3.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 72/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 222/2013
   ze dne 6. března 2013
   o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Spargel aus Franken / Fränkischer Spargel / Franken-Spargel (CHZO))
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 ze dne 21. listopadu 2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (1), a zejména na čl. 52 odst. 2 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Nařízení (EU) č. 115/2012 vstoupilo 3. ledna 2013 v platnost. Zrušuje a nahrazuje nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin (2).

               (2)

               V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla v Úředním věstníku Evropské unie zveřejněna žádost Německa o zápis názvu „Spargel aus Franken“ nebo „Fränkischer Spargel“ nebo „Franken-Spargel“ (3).

               (3)

               Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, je třeba uvedený název zapsat do rejstříku,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Název uvedený v příloze tohoto nařízení se zapisuje do rejstříku.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 6. března 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,
         Dacian CIOLOȘ

            člen Komise

      (1)  Úř. věst. L 343, 14.12.2012, s. 1.

      (2)  Úř. věst. L 93, 31.3.2006, s. 12.

      (3)  Úř. věst. C 125, 28.4.2012, s. 13.

      PŘÍLOHA
      Zemědělské produkty určené k lidské spotřebě, uvedené v příloze I Smlouvy:

         Třída 1.6   Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované

      NĚMECKO
      Spargel aus Franken / Fränkischer Spargel / Franken-Spargel (CHZO)


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1133/2014 ze dne 24. října 2014 o vydávání dovozních licencí pro rýži v rámci celních kvót otevřených pro podobdobí měsíce října 2014 prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011

text:
               25.10.2014

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 306/4

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1133/2014
   ze dne 24. října 2014
   o vydávání dovozních licencí pro rýži v rámci celních kvót otevřených pro podobdobí měsíce října 2014 prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a zejména na článek 188 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcím nařízením Komise (EU) č. 1273/2011 (2) byly otevřeny některé dovozní celní kvóty a zároveň byl stanoven způsob správy těchto kvót pro rýži a zlomkovou rýži v rozčlenění podle země původu a s rozdělením na několik podobdobí podle přílohy I uvedeného nařízení.

               (2)

               Pro kvótu s pořadovým číslem 09.4138 stanovenou v čl. 1 odst. 1 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011 je jediným podobdobím měsíc říjen. Tato kvóta obsahuje zůstatek nepoužitých množství kvót s pořadovými čísly 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 a 09.4130 z předchozího podobdobí. Měsíc říjen je posledním podobdobím pro kvóty stanovené v čl. 1 odst. 1 písm. b) a e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011, které zahrnují zůstatek nepoužitých množství z předchozího podobdobí.

               (3)

               Ze sdělení zaslaných podle čl. 8 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011 vyplývá, že žádosti o kvótu s pořadovým číslem 09.4138 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce října 2014 podle čl. 4 odst. 1 uvedeného prováděcího nařízení se týkají množství, které přesahuje dostupné množství. Je proto nutné určit, v jakém rozsahu mohou být dovozní licence vydávány, a stanovit přídělový koeficient, který se použije na množství požadované pro příslušnou kvótu a vypočítá se podle čl. 7 odst. 2 nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 (3).

               (4)

               Z uvedených sdělení dále vyplývá, že žádosti o kvótu s pořadovým číslem 09.4148 podané během prvních deseti pracovních dnů měsíce října 2014 podle čl. 4 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011 se týkají množství, které je nižší než množství dostupné.

               (5)

               Je třeba rovněž oznámit konečný podíl využití každé kvóty stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011 během roku 2014.

               (6)

               Za účelem zajištění účinné správy postupu vydávání dovozních licencí by toto nařízení mělo vstoupit v platnost okamžitě po vyhlášení,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Pro žádosti o dovozní licence pro rýži v rámci kvóty s pořadovým číslem 09.4138 uvedené v prováděcím nařízení (EU) č. 1273/2011, které byly podány během prvních deseti pracovních dnů měsíce října 2014, se vydají licence pro požadované množství, jež se vynásobí přídělovým koeficientem stanoveným v příloze tohoto nařízení.
   2.   Konečný podíl využití každé kvóty stanovené prováděcím nařízením (EU) č. 1273/2011 během roku 2014 je uveden v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 24. října 2014.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1273/2011 ze dne 7. prosince 2011 o otevření a správě některých celních kvót pro dovoz rýže a zlomkové rýže (Úř. věst. L 325, 8.12.2011, s. 6).

      (3)  Nařízení Komise (ES) č. 1301/2006 ze dne 31. srpna 2006, kterým se stanoví společná pravidla ke správě dovozních celních kvót pro zemědělské produkty, které podléhají režimu dovozních licencí (Úř. věst. L 238, 1.9.2006, s. 13).

      PŘÍLOHA
      Množství, která se mají přidělit pro podobdobí měsíce října 2014 podle prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011, a konečný procentní podíl využití pro rok 2014

                  a)

                  Kvóta pro celoomletou nebo poloomletou rýži kódu KN 1006 30 podle čl. 1 odst. 1 písm. a) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

                              Původ

                              Pořadové číslo

                              Přídělový koeficient pro podobdobí měsíce října 2014

                              Konečný podíl využití kvóty na rok 2014

                              Spojené státy

                              09.4127

                              69,77 %

                              Thajsko

                              09.4128

                              98,43 %

                              Austrálie

                              09.4129

                              99,20 %

                              jiného původu

                              09.4130

                              100 %

                              všechny země

                              09.4138

                              3,202777 %

                              100 %

                  b)

                  Kvóta pro loupanou rýži kódu KN 1006 20 podle čl. 1 odst. 1 písm. b) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

                              Původ

                              Pořadové číslo

                              Přídělový koeficient pro podobdobí měsíce října 2014

                              Konečný podíl využití kvóty na rok 2014

                              všechny země

                              09.4148

                              — (1)

                              0 %

                  c)

                  Kvóta pro zlomkovou rýži kódu KN 1006 40 00 podle čl. 1 odst. 1 písm. c) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

                              Původ

                              Pořadové číslo

                              Konečný podíl využití kvóty na rok 2014

                              Thajsko

                              09.4149

                              0 %

                              Austrálie

                              09.4150

                              1,78 %

                              Guyana

                              09.4152

                              0 %

                              Spojené státy

                              09.4153

                              6,79 %

                              jiného původu

                              09.4154

                              62,50 %

                  d)

                  Kvóta pro celoomletou nebo poloomletou rýži kódu KN 1006 30 podle čl. 1 odst. 1 písm. d) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

                              Původ

                              Pořadové číslo

                              Konečný podíl využití kvóty na rok 2014

                              Thajsko

                              09.4112

                              100 %

                              Spojené státy

                              09.4116

                              100 %

                              Indie

                              09.4117

                              100 %

                              Pákistán

                              09.4118

                              100 %

                              jiného původu

                              09.4119

                              100 %

                              všechny země

                              09.4166

                              100 %

                  e)

                  Kvóta pro zlomkovou rýži kódu KN 1006 40 00 podle čl. 1 odst. 1 písm. e) prováděcího nařízení (EU) č. 1273/2011:

                              Původ

                              Pořadové číslo

                              Přídělový koeficient pro podobdobí měsíce října 2014

                              Konečný podíl využití kvóty na rok 2014

                              všechny země

                              09.4168

                              — (2)

                              100 %

         (1)  Pro toto podobdobí se přídělový koeficient nepoužije: Komise neobdržela žádnou žádost o vydání licence.

         (2)  Pro toto podobdobí neexistuje dostupné množství.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/126 ze dne 27. ledna 2015 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

text:
               28.1.2015

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 21/12

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) 2015/126
   ze dne 27. ledna 2015
   o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1308/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví společná organizace trhů se zemědělskými produkty a zrušují nařízení Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/ 2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
   s ohledem na prováděcí nařízení Komise (EU) č. 543/2011 ze dne 7. června 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 pro odvětví ovoce a zeleniny a odvětví výrobků z ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 136 odst. 1 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Prováděcí nařízení (EU) č. 543/2011 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XVI uvedeného nařízení.

               (2)

               Paušální dovozní hodnota se vypočítá každý pracovní den v souladu s čl. 136 odst. 1 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011, a přitom se zohlední proměnlivé denní údaje. Toto nařízení by proto mělo vstoupit v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 136 prováděcího nařízení (EU) č. 543/2011 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost dnem zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 27. ledna 2015.

            Za Komisi,

            jménem předsedy,

         Jerzy PLEWA

            generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

      (1)  Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 671.

      (2)  Úř. věst. L 157, 15.6.2011, s. 1.

      PŘÍLOHA

         Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

                  (EUR/100 kg)

                  Kód KN

                  Kód třetích zemí (1)

                  Paušální dovozní hodnota

                  0702 00 00

                  EG

                  340,0

                  MA

                  111,1

                  TR

                  152,0

                  ZZ

                  201,0

                  0707 00 05

                  JO

                  229,9

                  TR

                  180,3

                  ZZ

                  205,1

                  0709 91 00

                  EG

                  122,4

                  ZZ

                  122,4

                  0709 93 10

                  MA

                  226,5

                  TR

                  199,1

                  ZZ

                  212,8

                  0805 10 20

                  EG

                  48,2

                  MA

                  56,5

                  TN

                  54,5

                  TR

                  65,6

                  ZZ

                  56,2

                  0805 20 10

                  IL

                  175,2

                  MA

                  79,6

                  ZZ

                  127,4

                  0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

                  EG

                  74,4

                  IL

                  109,5

                  MA

                  87,0

                  TR

                  83,2

                  ZZ

                  88,5

                  0805 50 10

                  TR

                  63,6

                  ZZ

                  63,6

                  0808 10 80

                  BR

                  59,6

                  CL

                  90,1

                  MK

                  26,7

                  US

                  171,5

                  ZZ

                  87,0

                  0808 30 90

                  CL

                  265,9

                  US

                  138,7

                  ZZ

                  202,3

         (1)  Klasifikace zemí podle nařízení Komise (EU) č. 1106/2012 ze dne 27. listopadu 2012, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o statistice Společenství týkající se zahraničního obchodu se třetími zeměmi, pokud jde o aktualizaci klasifikace zemí a území (Úř. věst. L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.


title: Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 996/2013 ze dne 17. října 2013 , kterým se po dvou sté páté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá

text:
               18.10.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 277/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 996/2013
   ze dne 17. října 2013,
   kterým se po dvou sté páté mění nařízení Rady (ES) č. 881/2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá
   EVROPSKÁ KOMISE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 881/2002 ze dne 27. května 2002 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým osobám a subjektům spojeným se sítí Al-Kajdá (1), a zejména na čl. 7 odst. 1 písm. a) a čl. 7a odst. 5 uvedeného nařízení,
   vzhledem k těmto důvodům:

               (1)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 obsahuje seznam osob, skupin a subjektů, kterých se týká zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů podle uvedeného nařízení.

               (2)

               Dne 8. října 2013 Výbor pro sankce Rady bezpečnosti OSN rozhodl o vyjmutí jednoho subjektu ze svého seznamu osob, skupin a subjektů, na které se vztahuje zmrazení prostředků a hospodářských zdrojů.

               (3)

               Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 by proto měla být odpovídajícím způsobem aktualizována,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění v souladu s přílohou tohoto nařízení.
   Článek 2
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 17. října 2013.

            Za Komisi, jménem předsedy,

            vedoucí Služby nástrojů zahraniční politiky

      (1)  Úř. věst. L 139, 29.5.2002, s. 9.

      PŘÍLOHA
      Příloha I nařízení (ES) č. 881/2002 se mění takto:
      V položce „Právnické osoby, skupiny a subjekty“ se zrušuje tento záznam:

         „Sanabel Relief Agency Limited (také známa jako a) Sanabel Relief Agency b) Sanabel L'il-Igatha, c) SRA, d) Sara, e) Al-Rahama Relief Foundation Limited). Adresa: a) 63 South Rd, Sparkbrook, Birmingham B 111 EX, Spojené království, b) 1011 Stockport Rd, Levenshulme, Manchester M9 2TB, Spojené království, c) P.O. Box 50, Manchester M19 25P, Spojené království, d) 98 Gresham Road, Middlesbrough, Spojené království, e) 54 Anson Road, London NW2 6AD, Spojené království. Další údaje: a) číslo dobročinné organizace: 1083469, b) registrační číslo: 3713110. Datum zařazení na seznam podle čl. 2a odst. 4 písm. b): 7. 2. 2006.“


title: Prováděcí nařízení Rady (EU) č. 875/2013 ze dne 2. září 2013 , kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009

text:
               13.9.2013

               CS

               Úřední věstník Evropské unie

               L 244/1

         PROVÁDĚCÍ NAŘÍZENÍ RADY (EU) č. 875/2013
   ze dne 2. září 2013,
   kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska v návaznosti na přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
   RADA EVROPSKÉ UNIE,
   s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 291 odst. 2 této smlouvy,
   s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 ze dne 30. listopadu 2009 o ochraně před dumpingovým dovozem ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
   s ohledem na návrh předložený Evropskou komisí po konzultaci s poradním výborem,
   vzhledem k těmto důvodům:
   A.   POSTUP

   1.   Platná opatření

               (1)

               Rada na základě antidumpingového šetření (dále jen „původní šetření“) uložila nařízením (ES) č. 682/2007 (2) konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v současnosti kódů KN ex 2001 90 30 a ex 2005 80 00, pocházejících z Thajska (dále jen „konečná antidumpingová opatření“). Opatření měla formu valorického cla v rozsahu mezi 3,1 % až 12,9 %.

               (2)

               Nařízením Rady (ES) č. 954/2008 (3) bylo změněno nařízení (ES) č. 682/2007, pokud jde o celní sazbu stanovenou pro jednu společnost a pro „všechny ostatní společnosti“. Pozměněné celní sazby se pohybují v rozpětí od 3,1 % do 14,3 %. Rozhodnutím Komise 2007/424/ES (4) byl od cla osvobozen dovoz dvou thajských vyvážejících výrobců, jejichž závazky Komise přijala.

               (3)

               V nařízení (ES) č. 847/2009 (5) Rada usoudila, že cenové závazky s pevně stanovenými dovozními cenami již nejsou vhodné pro vyrovnání škodlivých účinků dumpingu. Přijaté závazky byly zrušeny a nabídky závazků 10 jiných thajských vyvážejících výrobců byly zamítnuty.

         2.   Žádost o přezkum před pozbytím platnosti

               (4)

               V návaznosti na zveřejnění oznámení o nadcházejícím konci platnosti (6) konečných antidumpingových opatření obdržela Komise dne 19. března 2012 žádost o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti těchto opatření podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Žádost podalo Evropské sdružení zpracovatelů kukuřice cukrové (Association Européenne des Transformateurs de Maïs Doux, AETMD) (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících významný podíl celkové produkce připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové v Unii, v tomto případě více než 50 %.

               (5)

               Žádost byla odůvodněna tím, že by skončení platnosti stávajících opatření pravděpodobně vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu a újmy pro výrobní odvětví Unie.

         3.   Zahájení přezkumu před pozbytím platnosti

               (6)

               Komise po konzultaci s poradním výborem dospěla k závěru, že zahájení přezkumu před pozbytím platnosti je dostatečně doloženo, a dne 19. června 2012 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
                   (7) (dále jen „oznámení o zahájení přezkumu“) oznámila zahájení přezkumu před pozbytím platnosti v souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

         4.   Šetření

   4.1   Období přezkumného šetření a posuzované období

               (7)

               Šetření týkající se pokračování dumpingu proběhlo v období od 1. dubna 2011 do 31. března 2012 (dále jen „období přezkumného šetření“, příp. „OPŠ“). Přezkum trendů, které mají význam pro posouzení pravděpodobnosti pokračování újmy, se týkal období od 1. ledna 2008 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).

         4.2   Strany dotčené řízením

               (8)

               O zahájení přezkumu před pozbytím platnosti Komise oficiálně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce v EU, vyvážející výrobce v Thajsku, dovozce, kteří nejsou ve spojení, uživatele, o nichž je známo, že se jich řízení týká, a zástupce země vývozu. Zúčastněným stranám byla poskytnuta příležitost k písemnému podání stanovisek a k podání žádosti o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu.

               (9)

               Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

               (10)

               Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v Thajsku a dovozců v Unii, kteří nejsou ve spojení, jichž se šetření týkalo, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku v souladu s článkem 17 základního nařízení. Aby mohla Komise rozhodnout, zda je výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byly výše uvedené strany požádány, aby se do 15 dnů ode dne zahájení přezkumu přihlásily Komisi a aby jí poskytly podklady požadované v oznámení o zahájení přezkumu.

               (11)

               Pokud jde o výběr vzorku vyvážejících výrobců v Thajsku, Komise obdržela úplné podklady od 17 vyvážejících výrobců, z nichž 9 do Evropské unie vyváželo během období přezkumného šetření. Bylo rozhodnuto o výběru vzorku tří vyvážejících výrobců, jejichž společný vývoz představoval 90 % celkového množství vyvezeného do EU spolupracujícími vývozními výrobci během období přezkumného šetření.

               (12)

               Poněvadž od dovozců, kteří nejsou ve spojení, přišla odpověď jen od jednoho z nich, nebyli dovozci, kteří nejsou ve spojení, zařazeni do vzorku.

               (13)

               Vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii, kterých se tato řízení týkají, bylo v oznámení o zahájení přezkumu oznámeno, že Komise v souladu s článkem 17 základního nařízení předběžně vybrala vzorek výrobců v Unii za účelem stanovení újmy. Při tomto předběžném výběru byly použity podklady, které měla Komise k dispozici ve fázi zahájení řízení a které se zakládaly na objemu prodeje, objemu výroby a zeměpisné poloze v Unii. Navržený vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví Unie. Navržený vzorek je reprezentativní, také pokud jde o zeměpisnou polohu společností, neboť zahrnuje tři různé členské státy. S výrobci v Unii proběhla konzultace ohledně navrženého vzorku v den zveřejnění oznámení o zahájení přezkumu. Protože se nepřihlásili další výrobci a protože ke vzorku nebyly obdrženy připomínky, byl navržený vzorek schválen.

               (14)

               Dvě zúčastněné strany namítly, že do vzorku výrobců v Unii byli vybráni pouze žadatelé a že zde měla být snaha o to, aby do vzorku byli zařazeni rovněž výrobci mimo okruh žadatelů.

               (15)

               O spolupráci byli však požádáni všichni známí výrobci v Unii, a to jak žadatelé, tak výrobci mimo okruh žadatelů. Údaje k zařazení do vzorku poskytlo deset výrobců z Unie, a to jak žadatelů, tak výrobců mimo okruh žadatelů. Jak je uvedeno ve 13. bodě odůvodnění, vybraný vzorek odpovídá největšímu reprezentativnímu objemu výroby, který lze během doby, jež je k dispozici, náležitě prošetřit, a představuje 58 % celkové produkce výrobního odvětví v Unii. Podle Komise je vybraný vzorek reprezentativní z hlediska zeměpisné polohy bez ohledu na to, zda jsou výrobci žadateli či nikoli. Tato námitka se proto zamítá.

               (16)

               Komise si opatřila a ověřila veškeré podklady, které považovala za nezbytné ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu a následné újmy a ke stanovení zájmu Unie. Za tímto účelem Komise rozeslala dotazníky vyvážejícím výrobcům vybraným do vzorku a dovozci, který není ve spojení. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

                           a)

                           Výrobci v Unii:

                                       —

                                       Bonduelle Conserve International SAS, Renescure, Francie,

                                       —

                                       Compagnie Générale de Conserve France SA, Theix, Francie,

                                       —

                                       Compagnie Générale de Conserve Hungary, Debrecín, Maďarsko,

                                       —

                                       Conserve Italia SCA, San Lazzaro di Savena, Itálie;

                           b)

                           vyvážející výrobci v Thajsku:

                                       —

                                       Agri Sol., Ltd., Pathumthani City,

                                       —

                                       Lampang Food Products Co., Ltd., Bangkok,

                                       —

                                       Sun Sweet Co., Ltd., Chiang Mai City.

               (17)

               Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

         B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

   1.   Dotčený výrobek

               (18)

               Dotčeným výrobkem je kukuřice cukrová (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30, a kukuřice cukrová (Zea mays var. Saccharata) v podobě zrn, připravená nebo konzervovaná jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazená, jiná než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00, pocházející z Thajska.

               (19)

               Šetření prokázalo, že i přes rozdíly v konzervování vykazují všechny různé druhy dotčeného výrobku stejné základní biologické a chemické vlastnosti a jsou v zásadě používány ke stejným účelům.

               (20)

               Dvě zúčastněné strany namítly, že kódy KN pro kukuřici cukrovou nepředstavují jen dotčený výrobek, ale obsahují významná množství konzervovaných kukuřiček, které nejsou vyráběny v Unii a které nejsou obdobným výrobkem. Naznačují tak, že Komise do svých údajů zahrnula také kukuřičky.

               (21)

               Šetření však bylo zaměřeno výlučně na výrobek, na nějž se vztahují opatření, což kukuřičky vylučuje, a za základ pro analýzu byly v rámci šetření využity odpovídající kódy TARIC. Tato námitka se tedy zamítá jako věcně nesprávná.

         2.   Obdobný výrobek

               (22)

               U kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Unii výrobním odvětvím Unie a u kukuřice cukrové vyráběné a prodávané v Thajsku byly zjištěny v podstatě stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejná základní použití jako u kukuřice cukrové vyráběné v Thajsku a prodávané na vývoz do Unie. Proto jsou považovány za obdobné ve smyslu ustanovení čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

         C.   PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OPAKOVÁNÍ DUMPINGU

               (23)

               V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by pozbytí platnosti současných opatření vedlo k pokračování nebo opakování dumpingu.

         1.   Předběžné poznámky

               (24)

               Jak je uvedeno v 10. bodě odůvodnění, vzhledem k potenciálně vysokému počtu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat, se v oznámení o zahájení přezkumu počítalo s výběrem vzorku. Pro stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu byl vybrán vzorek tří vyvážejících výrobců, kteří představují přibližně 90 % celkového vývozu vyvážejících výrobců, kteří projevili ochotu spolupracovat.

               (25)

               Poněvadž množství vývozu všech tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činilo během období přezkumného šetření zhruba 25 % veškerého vývozu z Thajska do Evropské unie, musely být ke stanovení pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu použity informace z jiných zdrojů, jako např. ze žádosti o přezkum a z dostupných obchodních statistik o vývozu (od thajské celní správy) a dovozu (od Eurostatu).

               (26)

               Do stanovení dumpingového rozpětí nebyl zahrnut prodej obchodníkům v Thajsku, kde nebyl znám cíl vývozu zboží.

               (27)

               Stejně jako v původním šetření bylo zjištěno, že někteří vyvážející výrobci zajišťují část prodeje dotčeného výrobku prostřednictvím externích dodavatelů. Pro účely šetření nebyl při stanovování dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců brán v potaz prodej dotčeného výrobku, který nebyl vyroben samotným vyvážejícím výrobcem.

         2.   Dumping dovozu během období přezkumného šetření

   2.1   Stanovení běžné hodnoty

               (28)

               V souladu s čl. 2 odst. 2 první větou základního nařízení bylo pro stanovení běžné hodnoty nejprve u každého ze tří vyvážejících výrobců zjišťováno, zda byl celkový domácí prodej obdobného produktu během období přezkumného šetření reprezentativní ve srovnání s jejich celkovým prodejem na vývoz do Unie, tj. zda objem prodeje obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě představoval 5 nebo více procent jejich vývozu dotčeného výrobku do Unie.

               (29)

               Domácí prodej obdobného výrobku byl shledán reprezentativní u jedné ze tří společností zařazených do vzorku.

               (30)

               Dále bylo zkoumáno, zda typy obdobného výrobku prodávaných touto společností a určených k domácí spotřebě byly identické nebo přímo srovnatelné s typy určenými k vývozu do Unie. Pro každý takový druh výrobku bylo zjišťováno, zda byl domácí prodej obdobného výrobku určeného k domácí spotřebě dostatečně reprezentativní pro účely čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Prodej k domácí spotřebě byl dostatečně reprezentativní, pokud představoval 5 nebo více procent celkového objemu prodeje srovnatelného typu vyváženého do Unie.

               (31)

               Bylo zjištěno, že přímo srovnatelný s typem vyváženým do Unie byl u této společnosti pouze jeden z typů obdobného výrobku. Tento konkrétní typ byl navíc na domácím trhu prodáván v dostatečně reprezentativních množstvích.

               (32)

               Poté bylo zkoumáno, zda byl typ výrobku společnosti uvedené v 31. bodě odůvodnění prodáván v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Toto proběhlo stanovením podílu ziskového domácího prodeje dotčeného typu výrobku nezávislým odběratelům.

               (33)

               Bylo zjištěno, že více než 80 % objemu prodeje určeného k domácí spotřebě bylo ziskových, a v souladu s čl. 2. odst. 4 byly ke stanovení běžné hodnoty použity všechny transakce u tohoto konkrétního typu.

               (34)

               U typu dotčeného výrobku, kde byl domácí prodej reprezentativní a uskutečnil se v běžném obchodním styku, byla běžná hodnota stanovena na základě skutečné ceny na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr veškerého domácího prodeje tohoto typu během období přezkumného šetření.

               (35)

               U zbývajících dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej na domácím trhu byl shledán nereprezentativním (jeden z nich obdobný výrobek k domácí spotřebě vůbec neprodával), a u třetího vyvážejícího výrobce, jehož celkový prodej byl sice shledán reprezentativním, ovšem reprezentativními nebyla u několika typů obdobného výrobku shledána množství prodávaná na domácím trhu, musela být běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

               (36)

               Běžná hodnota byla stanovena součtem výrobních nákladů každého typu výrobku vyváženého do Unie a přiměřené částky pro prodejní, režijní a správní náklady a pro zisk.

               (37)

               Prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí u těch dvou vyvážejících výrobců, jejichž prodej byl určen k domácí spotřebě – v množstvích pod nebo nad 5 % množství prodeje do Unie u každého z nich –, byla v souladu s čl. 2. odst. 6 základního nařízení stanovena na základě jejich údajů o prodeji v běžném obchodním styku.

               (38)

               U třetího vyvážejícího výrobce, který obdobný výrobek neprodával k domácí spotřebě, byla jeho prodejní, režijní a správní rozpětí a ziskové rozpětí stanovena podle čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení na základě váženého průměru prodejního, režijního a správního rozpětí a ziskového rozpětí zbývajících dvou vyvážejících výrobců, uvedených v 37. bodě odůvodnění.

               (39)

               Dvě zainteresované strany vyjádřily nesouhlas s metodikou popsanou v 37. bodě odůvodnění, tj. s použitím zisku pro výpočet běžné ceny, vychází-li tento zisk z transakcí v rámci domácího prodeje při objemech pod 5 % množství prodeje do Evropské unie. Podle nich by totiž neměl být zisk z těchto transakcí použit pro výpočet v případě, kdy množství transakcí v rámci domácího prodeje nelze považovat za dostatečně reprezentativní.

               (40)

               Stejná metodika byla však použita u původního šetření a vzhledem k tomu, že se mezitím nezměnily okolnosti, je Komise názoru, že tato metodika je pro účely těchto řízení stále platná.

         2.2   Stanovení vývozní ceny

               (41)

               Všechen prodej vyvážejících výrobců zařazených do vzorku byl uskutečněn přímo odběratelům v Unii, kteří nejsou ve spojení. Prodejní cena byla proto stanovena podle čl. 2 odst. 8 základního nařízení na základě cen zaplacených nebo cen, které mají tito odběratelé v Unii, kteří nejsou ve spojení, zaplatit.

         2.3   Srovnání a úpravy

               (42)

               Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. Pro zajištění spravedlivého srovnání bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení přihlédnuto k rozdílům, které ovlivňují srovnatelnost cen.

               (43)

               V přípustných a řádně odůvodněných případech bylo přihlédnuto také k rozdílům v nákladech na dopravu, nákladech na pojištění, nákladech manipulaci a nakládku, provizích a bankovních poplatcích.

               (44)

               Kromě toho bylo v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení a podle metodiky použité v původním šetření přihlédnuto i k rozdílu v obchodní úrovni u těch vyvážejících výrobců, jejichž výrobky nesou na domácím trhu jejich vlastní značku, zatímco jejich výrobky vyvážené do Evropské unie nesou značku maloobchodníka. Úroveň úpravy – vypočtená formou snížení ziskového rozpětí použitého při stanovení běžné hodnoty podle 33. bodě odůvodnění výše – byla odhadnuta na základě poměru ziskových rozpětí u vlastních značkových výrobků výrobního odvětví Unie a u všech výrobků. Ziskové rozpětí bylo tudíž sníženo o 20 až 50 %.

               (45)

               Dvě zúčastněné strany uvedly, že domácí trh v Thajsku a v Unii nelze srovnávat, neboť se liší velikostí a také tím, že thajští výrobci na domácím trhu prodávají pod vlastní značkou.

               (46)

               Za prvé, jak je uvedeno ve 22. bodě odůvodnění, bylo stanoveno, že kukuřice cukrová prodávaná na thajském domácím trhu a kukuřice cukrová prodávaná na vývoz na trh v Unii jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 1. odst. 4 základního nařízení.

               (47)

               Za druhé byla vzhledem k rozdílnostem v úrovni obchodu provedena úprava ziskového rozpětí, a to směrem dolů o 20 až 50 % ziskového rozpětí získaného z domácího prodeje pod vlastní značkou. Tento postup je také v souladu s metodikou původního šetření.

         2.4   Dumping během období přezkumného šetření

               (48)

               Na základě výše uvedeného bylo shledáno, že dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procentní podíl ceny s dodáním na hranice Unie před proclením, se pohybují mezi 8 % až 44 %.

         3.   Vývoj dovozu v případě zrušení opatření

   3.1   Výrobní kapacita vyvážejících výrobců

               (49)

               Výroba výrobků z kukuřice cukrové závisí na přístupu k čerstvě sklizené kukuřici, která se do konzervárenského závodu dopravuje ihned po sklizení. Čerstvě sklizenou kukuřici je třeba konzervovat během 24 hodin po sklizni. Kapacita výroby má tudíž přímou souvislost s dostupností čerstvě sklizené kukuřice.

               (50)

               Období sklizně trvá v Thajsku přibližně 9 až 10 měsíců, přičemž během jednoho roku se sklízí dvakrát. Při hodnocení dostupných technických kapacit k výrobě je nutno v analýze zohlednit sezónní omezení dostupnosti surovin.

               (51)

               Technická kapacita tří vyvážejících výrobců zařazených do vzorku činila dohromady 130 000 až 150 000 tun. Skutečná míra využití dostupné technické kapacity se pohybovala mezi 50 až 80 %.

               (52)

               Několik zúčastněných stran, jakkoli uznalo metodiku použitou pro omezení technické kapacity dostupností surovin, argumentovalo, že údaj o dostupné volné kapacitě je přehnaný.

               (53)

               Jak je uvedeno již v 50. bodě odůvodnění, z důvodu sezónního omezení dostupnosti čerstvě sklizené kukuřice cukrové nelze technickou kapacitu využít naplno. Šetřením bylo přesto prokázáno, že někteří výrobci zařazení do vzorku využívali kapacitu na 80 a více procent, zatímco u jiných výrobců ve vzorku bylo využití kapacity mnohem nižší. Poněvadž všichni výrobci mají k surovinám srovnatelný přístup, nelze toto nižší využití kapacity vysvětlit jen sezónní dostupností čerstvě sklizené kukuřice cukrové.

               (54)

               Podle informací thajského potravinářského sdružení Thai Food Processors Association se vývozní množství z Thajska do zbytku světa během posuzovaného období zvýšilo o 20 % a v období přezkumného šetření dosáhlo objemu ve výši 150 000 až 200 000 tun. To dokazuje, že množství dostupné kukuřice cukrové lze navýšit a že se tak i opravdu děje, potřebují-li vyvážející výrobci dodatečná množství. V tomto ohledu připomeňme, že celková produkce kukuřice seté pravé v Thajsku činila v posuzovaném období 4,1 až 4,5 milionu tun. Je pochopitelné, že přeorientovat výrobu z kukuřice seté pravé na kukuřici cukrovou nelze v poměru 1:1, z obrovského rozdílu výrobních množství je ale jasné, že i malý posun ve výrobních množstvích od kukuřice seté pravé ke kukuřici cukrové může mít výrazný dopad na celkovou výrobu kukuřice cukrové v Thajsku.

               (55)

               Na tomto základě bylo shledáno, že tři výrobci zařazení do vzorku by mohli ročně vyrobit dodatečných zhruba 40 000– 60 000 tun („skutečná volná kapacita“), což je zhruba dvojnásobek až trojnásobek celkového vývozu dotčeného výrobku z Thajska do Unie.

               (56)

               Skutečnou volnou kapacitu výrobců zařazených do vzorku lze tedy považovat za významnou. Kromě toho je v Thajsku 15 dalších výrobců dotčeného výrobku, kteří mají podobně přístup k rozsáhlé výrobě kukuřice cukrové v Thajsku.

               (57)

               Na základě informací získaných z jiných zdrojů, např.

                           —

                           z internetových prezentací vyvážejících výrobců,

                           —

                           v souvislosti s výběrem vzorků a

                           —

                           z databáze zřízené podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,

                     lze konstatovat, že nejméně dva velcí vyvážející výrobci, z nichž jeden spolupracoval na přezkumném šetření, ale nebyl vybrán do vzorku (a tudíž v tomto ohledu neposkytl podrobné podklady), mají dohromady kapacitu 50 000 až 100 000 tun.

               (58)

               A konečně nic nenasvědčuje tomu, že by se spotřeba na thajském domácím trhu nebo na trzích třetích zemí zvyšovala, což by mohlo vstřebat zvýšení výroby, pokud by byla využita volná kapacita thajských výrobců. Thajský domácí trh je navíc malý a představuje v průměru pouhé 1 % až 2 % celkového prodeje všech thajských výrobců zařazených do vzorku. To potvrzuje, že jakákoli dodatečná výroba kukuřice cukrové by byla určena na vývoz z Thajska.

         3.2   Atraktivita trhu Unie

               (59)

               Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na domácím trhu vyšly najevo dvě skutečnosti: ceny na domácím trhu jsou relativně vysoké (z důvodu prodeje pod vlastní značkou) a objemy ve srovnání s vývozem jsou relativně malé. Z tohoto pohledu zde neexistuje zjevné riziko toho, že by v případě zrušení opatření došlo k odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji do Unie.

               (60)

               Při srovnání vývozních cen dotčeného výrobku u vývozu do Unie s cenami účtovanými za obdobný výrobek na trzích třetích zemí vychází najevo, že u všech tří výrobců zařazených do vzorku jsou ceny do Unie v průměru o 14 % vyšší.

               (61)

               Toto zjištění potvrzují také obchodní statistiky poskytnuté thajskou celní správou. Po převodu oznámené logistické hmotnosti (plechovka + kukuřice + tekutina) na konzervovanou čistou hmotnost (kukuřice + tekutina) podle metodiky platné pro přezkum jsou ceny za kilogram účtované Unii v průměru o 5 % vyšší než ceny účtované třetím zemím.

               (62)

               Přestože několik stran vyjádřilo pochybnosti, zda cenový rozdíl ve výši 5 % nebo 14 % je dostatečně významný, aby způsobil odklon obchodu do Unie, šetřením bylo prokázáno, že tento vývoj je na trhu s kukuřicí cukrovou pravděpodobný. V rámci těchto řízení získala jedna thajská společnost (Karn Corn) sazbu cla, která je o 8 až 10 % nižší než sazby cla většiny ostatních thajských vývozců. Tato 8–10 % výhoda stačila nicméně k tomu, aby se podíl této společnosti na thajském vývozu do Unie zvýšil mezi obdobím původního šetření a současným obdobím průzkumného šetření sedmkrát.

               (63)

               I přes platnost antidumpingového cla ve výši 3,1 % společnost Karn Corn navíc od uložení antidumpingových cel více než zdvojnásobila množství svého vývozu do Unie. To dokazuje atraktivitu trhu v Unii oproti jiným trhům i v případě malého cenového rozdílu.

               (64)

               Zatímco tedy riziko odklonu obchodu od prodeje na domácím trhu k prodeji na trhu Unie je z důvodu existence prodeje na domácím trhu pod vlastní značkou poměrně mizivé, je zde naopak významné riziko odklonu obchodu od prodeje třetím zemím k prodeji na trhu Unie, neboť na trhu Unie převládají vyšší ceny.

               (65)

               Několik zúčastněných stran argumentovalo tím, že ceny na trhu v Unii jsou srovnatelně méně atraktivní ve srovnání s cenami v jiných zemích, například v Japonsku. Riziko odklonu obchodu v případě zrušení opatření by proto bylo přehnané.

               (66)

               Je třeba připomenout, že prodej do třetích zemí je chápán jako celek a že závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění vychází z průměrných cen do třetích zemí. Uznává se, že tento vývoz do třetích zemí jako celek zahrnuje jak země, do nichž jsou vývozní ceny vyšší, tak jiné třetí země, kde jsou vývozní ceny nižší. Čím je vývozní cena nižší, tím vyšší je pochopitelně riziko odklonu obchodu, došlo-li by k ukončení opatření.

               (67)

               Jedna zúčastněná strana uvedla, že smluvní vztahy s dovozci ve třetích zemích neumožňují snadnou změnu odběratele v různých zemích.

               (68)

               Přestože existují smluvní vztahy mezi vyvážejícími výrobci v Thajsku a dovozci v různých třetích zemích a jsou v krátkodobém horizontu dodržovány, neexistují důkazy, na jejichž základě by se dalo tvrdit, že tyto smluvní závazky nelze postupně vypovědět tak, aby mohlo dojít k prodeji na trhy s vyššími cenami, například v Unii.

               (69)

               A konečně zúčastněné strany uvedly, že vývoz do některých třetích zemí, jako např. do Jižní Koreje, nelze srovnávat, neboť se liší sortiment (např. velikost konzerv) a prodejní podmínky (např. podmínky dopravy).

               (70)

               Připomíná se, že výsledek srovnání v 58., 59. a 60. bodě odůvodnění jsou ukazateli rozdílů vývozních cen do všech třetích zemí. Dopad jakékoli otázky týkající se thajského vývozu na malý počet trhů na celkové srovnání je tedy ze své povahy omezený. Navíc vzhledem k tomu, že údaje o thajském vývozu se zaznamenávají na základě FOB, dopad jakéhokoli rozdílu v podmínkách dopravy nebo v nákladech na dopravu je omezen na domácí přepravu uvnitř Thajska, a proto nemůže být než zanedbatelný.

               (71)

               Poněvadž neexistuje důkaz, na jehož základě by se dalo tvrdit, že průměrná cena do všech třetích zemí není srovnatelná s vývozní cenou do Unie, závěr uvedený v 63. bodě odůvodnění je platný.

         4.   Závěry ohledně pravděpodobnosti pokračování nebo opakování dumpingu

               (72)

               Je pravděpodobné, že pokud budou opatření zrušena, přiláká relativní vyšší cenová úroveň na trhu Evropské unie významné objemy dotčeného výrobku, které jsou v současnosti prodávány za nižší ceny třetím zemím.

               (73)

               Thajští vyvážející výrobci pokračovali v dumpingu prováděném během období přezkumného šetření.

               (74)

               Vzhledem k dostupné volné kapacitě v Thajsku a ke skutečnosti, že ceny na trhu Evropské unie jsou podstatně vyšší než na trzích třetích zemí, se lze navíc domnívat, že pokud budou opatření zrušena, existuje riziko zvýšení vývozu dotčeného výrobku.

               (75)

               Budou-li tedy opatření zrušena, je zde vysoká pravděpodobnost, že dumping bude pokračovat.

         D.   VYMEZENÍ VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ UNIE

               (76)

               Během období přezkumného šetření vyrábělo obdobný výrobek přibližně 20 výrobců v Unii. Má se tedy za to, že výstup těchto výrobců (stanovený na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a pro ostatní výrobce v Unii na základě údajů z žádosti o přezkum) představuje výrobu Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.

               (77)

               Jak je vysvětleno ve 13. bodě odůvodnění, vzhledem k vysokému počtu výrobců v Unii byl vybrán vzorek. Pro účely analýzy újmy byly stanoveny ukazatele újmy na těchto dvou úrovních:

                           —

                           makroekonomické prvky (výroba, výrobní kapacita, objem prodeje, podíl na trhu, růst, zaměstnanost, produktivita, průměrné ceny jednotek a velikost dumpingových rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu) byly vyhodnoceny na úrovni celkové výroby Unie, a to na základě posouzení podkladů doručených spolupracujícími výrobci a u ostatních výrobců v Unii na základě odhadu vycházejícího z údajů v žádosti o přezkum,

                           —

                           analýza mikroekonomických prvků (zásoby, mzdy, ziskovost, návratnost investic, peněžní tok, schopnost navýšit kapitál a investice) byla provedena u výrobců zařazených do vzorku na základě jimi dodaných údajů.

         E.   SITUACE NA TRHU UNIE

   1.   Spotřeba v Unii

               (78)

               Spotřeba v Unii byla stanovena na základě objemů prodeje vlastní výroby výrobního odvětví Unie určené na trh Unie, údajů o objemech dovozu na trh Unie získaných z databáze 14.6, a pokud jde o ostatní výrobce v Unii, z údajů získaných v žádosti.

               (79)

               Během posuzovaného období vzrostla spotřeba v Unii o 9 %. Zatímco od roku 2008 do roku 2009 klesla o 5 %, v roce 2010 stoupla o 6 a v roce 2011 o 9 procentních bodů (tj. ve srovnání s předchozím rokem). Poté se během období přezkumného šetření víceméně stabilizovala na úrovni přibližně 350 000 tun.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Celková spotřeba EU (v tunách)

                           318 413

                           301 594

                           320 027

                           351 279

                           347 533

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              95

                              101

                              110

                              109

         2.   Dovoz z dotčené země

   a)   Objem

               (80)

               Objem dovozu dotčeného výrobku z dotčené země do Unie klesl v období přezkumného šetření o 43 %, a to z přibližně 38 000 tun v roce 2008 na přibližně 22 000 tun v období přezkumného šetření. V roce 2009 klesl o 15 %, v roce 2010 o dalších 20 procentních bodů a v roce 2011 o dalších 11 procentních bodů, načež v období přezkumného šetření opět mírně vzrostl o 3 procentní body.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Objem dovozu z Thajska

                           38 443

                           32 616

                           24 941

                           20 710

                           21 856

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              85

                              65

                              54

                              57

                           Tržní podíl dovozu z Thajska (%)

                           12

                           11

                           8

                           6

                           6

                           Cena dovozu z Thajska (EUR/t)

                           835

                           887

                           806

                           775

                           807

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              106

                              96

                              93

                              97

                                          Zdroj:

                                       databáze 14.6.

         b)   Podíl na trhu

               (81)

               Odpovídající tržní podíl thajských vývozců na trhu Unie v dotčené zemi se během posuzovaného období snížil o přibližně 50 % neboli 6 procentních bodů, a to z 12 % v roce 2008 na 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl Thajska se konkrétně snižoval z 12 % v roce 2008 na 11 % v roce 2009, na 8 % v roce 2010 a na 6 % v roce 2011/OPŠ.

         c)   Ceny

   i)   Vývoj cen

               (82)

               Od roku 2008 do období přezkumného šetření se průměrná dovozní cena dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země snížila o 3 %, a to z 835 EUR/t v roce 2008 na 807 EUR/t. Ceny nejdříve v roce 2008 stouply o 6 %, načež poklesly o 10 procentních bodů v roce 2010 a o další 3 procentní body v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tyto ceny opět o 4 procentní body stouply.

         ii)   Cenové podbízení

               (83)

               U podobných typů výrobků bylo provedeno porovnání prodejních cen vyvážejících výrobců a prodejních cen výrobního odvětví Unie. Za tímto účelem byly porovnány ceny výrobního odvětví Unie ze závodu bez jakýchkoli slev a daní s cenami CIF na hranice Unie vyvážejících výrobců z dotčené země, řádně upravenými s ohledem na smluvní celní sazby a na náklady na vykládku a celní odbavení. Porovnáním vyšlo najevo, že během období přezkumného šetření byly ceny dotčeného výrobku pocházejícího z dotčené země a prodávaného v Unii obecně vyšší než ceny výrobního odvětví Unie. Na základě statistik dovozu (databáze 14.6) nebylo také u žádného thajského dovozu do Unie zjištěno cenové podbízení (u obou spolupracujících vývozců i u nespolupracujících, bez ohledu na sortiment výrobků).

         3.   Situace výrobního odvětví Unie

               (84)

               V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posoudila Komise veškeré relevantní hospodářské činitele a ukazatele, které mají souvislost se stavem výrobního odvětví Unie.

               (85)

               Tento trh je mezi jiným charakterizován existencí dvou prodejních kanálů, tj. prodeje pod vlastní obchodní značkou výrobce a prodeje pod značkou maloobchodníka. Prodej prostřednictvím prvního kanálu má – na rozdíl od druhého kanálu – zpravidla za následek vyšší prodejní náklady, především na odbyt a reklamu, a žádá si také vyšší prodejní ceny.

               (86)

               Šetřením bylo prokázáno, že veškerý dovoz od spolupracujících thajských vývozců spadal do druhého prodejního kanálu, tj. prodeje pod značkou maloobchodníka. Při rozboru újmy bylo proto považováno za náležité rozlišovat – kde to bylo relevantní – mezi prodejem výrobního odvětví Unie pod jeho vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka, protože dumpingový dovoz konkuruje především obdobným výrobkům výrobního odvětví Unie prodávaným pod značkou maloobchodníka. Toto rozlišení se uplatnilo zejména při stanovování objemů prodeje, prodejních cen a ziskovosti. Pro úplnost jsou však v tabulkách níže uvedeny a okomentovány také úhrnné údaje (včetně vlastní značky i značky maloobchodníka). Během období přezkumného šetření představoval prodej výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka zhruba 70 % celkového objemu prodeje výrobního odvětví Unie a zhruba 60 % jeho hodnoty prodeje.

               (87)

               Vzhledem k tomu, že kukuřice cukrová se v Unii zpracovává pouze v letních měsících, řada ukazatelů újmy je pro rok 2011 i období přezkumného šetření (1. dubna 2011 až 30. března 2012) téměř shodná. To platí především pro výrobu a výrobní kapacitu.

         3.1   Makroekonomické prvky

   a)   Výroba

               (88)

               Z úrovně kolem 372 000 tun v roce 2008 klesla v průběhu posuzovaného období výroba výrobního odvětví Unie o 8 %. Konkrétně v roce 2009 klesla o 25 %, v roce 2010 o 13 procentních bodů a v roce 2011/OPŠ opět stoupla o 31 procentních bodů.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Výroba (v tunách)

                           371 764

                           279 265

                           231 790

                           344 015

                           343 873

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              75

                              62

                              93

                              92

         b)   Kapacita a využití kapacity

               (89)

               Výrobní kapacita činila v letech 2008, 2009 a 2010 přibližně 480 000 tun a v roce 2011/OPŠ klesla o 9 procent. Důvodem poklesu bylo uzavření jednoho závodu jednoho výrobce v Unii zařazeného do vzorku.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Výrobní kapacita (v tunách)

                           488 453

                           488 453

                           488 453

                           444 055

                           444 055

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              100

                              100

                              91

                              91

                           Využití kapacity (%)

                           76

                           57

                           47

                           77

                           77

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              75

                              62

                              102

                              102

                                          Zdroj:

                                       šetření.

               (90)

               V roce 2008 dosáhlo využití kapacity 76 %. V roce 2009 kleslo na 57 %, v roce 2010 kleslo o dalších 47 % a v roce 2011/OPŠ opět stouplo na 77 %. Během celého posuzovaného období bylo využití kapacity stabilní, protože snižování výroby probíhalo v souladu se snižováním výrobní kapacity.

         c)   Objem prodeje

               (91)

               Prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se nejprve snížil o 6 % v roce 2009, pak stoupl o 17 procentních bodů v roce 2010 a o dalších 24 procentních bodů v roce 2011. Od roku 2011 do období přezkumného šetření tento prodej opět o 4 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 31 %.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Objem prodeje EU (pod značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

                           161 544

                           151 058

                           179 562

                           218 876

                           212 425

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              94

                              111

                              135

                              131

                           Objem prodeje EU (pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) odběratelům, kteří nejsou ve spojení (v tunách)

                           262 902

                           248 995

                           280 586

                           318 237

                           312 623

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              95

                              107

                              121

                              119

                                          Zdroj:

                                       šetření.

               (92)

               Celkový (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka) prodej vlastní výroby výrobního odvětví Unie na trhu Unie odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazoval víceméně podobný trend, třebaže méně výrazný. Nejdříve v roce 2009 klesl o 5 %, načež stoupl v roce 2010 o 12 procentních bodů a v roce 2011 a o dalších 14 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření prodej opět o 2 procentní body klesl. Za období od roku 2008 do období přezkumného šetření se tedy tento prodej zvýšil celkově o přibližně 19 %.

         d)   Podíl na trhu

               (93)

               Výrobní odvětví Unie mělo v letech 2008 a 2009 tržní podíl ve výši 83 %. Tento podíl vzrostl v roce 2010 na 88 %, v roce 2011 na 91 % a poté v období přezkumného šetření mírně klesl na 90 %. Za posuzované období se tržní podíl výrobního odvětví Unie celkově zvýšil o 7 procentních bodů.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Tržní podíl výrobního odvětví Unie (pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníka) (%)

                           83

                           83

                           88

                           91

                           90

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              100

                              106

                              110

                              109

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         e)   Růst

               (94)

               Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření, kdy se spotřeba Unie zvýšila o 9 %, stoupl objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka na trhu Unie o 31 %, zatímco objem prodeje výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka na trhu Unie stoupl o 19 %. Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se tržní podíl výrobního odvětví Unie zvýšil přibližně o 7 procentních bodů, zatímco dumpingový vývoz ztratil přibližně 6 procentních bodů. Závěrem tedy je, že výrobní odvětví Unie dokázalo využít rostoucího trhu.

         f)   Zaměstnanost

               (95)

               Úroveň zaměstnanosti ve výrobním odvětví Unie se nejprve mezi lety 2008 a 2009 snížila o 17 %, pak opět v roce 2010 o 5 procentních bodů klesla, ale v roce 2011/OPŠ už o 11 procentních bodů vzrostla. Zaměstnanost ve výrobním odvětví Unie klesla za posuzované období celkově o 11 %, tedy ze zhruba 2 300 na zhruba 2 000 osob.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Zaměstnanost (v osobách)

                           2 278

                           1 896

                           1 786

                           2 038

                           2 035

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              83

                              78

                              89

                              89

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         g)   Produktivita

               (96)

               Produktivita pracovních sil výrobního odvětví Unie, měřená jako výstup (v tunách) na zaměstnanou osobu za rok, z počáteční úrovně 163 tun na zaměstnance nejprve v roce 2009 poklesla o 10 % a v roce 2010 o dalších 10 procentních bodů a poté v roce 2011 vzrostla o 23 procentních bodů a o 1 procentní bod v období přezkumného šetření. Produktivita výrobního odvětví Unie se za posuzované období celkově zvýšila o 4 %. Tento vývoj odráží skutečnost, že pokles pracovních sil byl prudší než pokles výroby.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Produktivita (v tunách na zaměstnance)

                           163

                           147

                           130

                           169

                           169

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              90

                              80

                              103

                              104

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         h)   Faktory ovlivňující prodejní ceny

               (97)

               Jednotkové ceny prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se v roce 2009 zvýšily o 7 %, v roce 2010 snížily o 8 procentních bodů a v roce 2011 dále snížily o 5 procentních bodů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 3 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 073 EUR/t na 1 041 EUR/t v období přezkumného šetření.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod značkou maloobchodníka) (EUR/t)

                           1 073

                           1 152

                           1 057

                           1 008

                           1 041

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              107

                              99

                              94

                              97

                           Jednotková cena na trhu v Unii (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (EUR/t)

                           1 248

                           1 305

                           1 219

                           1 182

                           1 215

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              105

                              98

                              95

                              97

                                          Zdroj:

                                       šetření.

               (98)

               Celkové (pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) prodejní ceny výrobního odvětví Unie na trhu Unie účtované odběratelům, kteří nejsou ve spojení, vykazovaly víceméně podobný trend. Nejdříve v roce 2009 stouply o 5 %, načež v roce 2010 klesly o 7 procentních bodů a v roce 2011 a o další 3 procentní body. Od roku 2011 do období přezkumného šetření se o 2 procentní body zvýšily. Za posuzované období se tyto ceny snížily celkově o 3 %, a to z 1 248 EUR/t na 1 215 EUR/t v období přezkumného šetření.

         i)   Velikost dumpingového rozpětí

               (99)

               Šetření prokázalo pokračování dumpingu a velikost skutečných rozpětí dumpingu (tj. až 44 %) nelze považovat za zanedbatelnou.

         j)   Překonání účinků dřívějšího dumpingu

               (100)

               Z výše zkoumaných makroekonomických ukazatelů a níže zkoumaných mikroekonomických ukazatelů vyplývá, že ačkoli antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům Unie, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení. Výkon segmentu výrobků pod značkou maloobchodníka, kterému přímo konkuruje thajský dovoz, je z hlediska ziskovosti opravdu slabý. Prodejní ceny výrobního odvětví Unie v tomto tržním segmentu se v průběhu posuzovaného období snížily o 3 %, přičemž však výrobní náklady se během stejného období o zhruba 10 % zvýšily. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno získat svoje náklady zpět, výsledkem čehož jsou výrazné ztráty. To má vzhledem k významu značky maloobchodníka v obchodování výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (představuje totiž 70 % celkového objemu prodeje a 60 % celkové hodnoty prodeje) tíživý dopad na celkovou ziskovost. Účinky dřívějšího dumpingu tedy překonány nebyly a má se za to, že výrobní odvětví Unie zůstává vůči škodlivým účinkům dumpingového dovozu na trhu Unie zranitelné.

         3.2   Mikroekonomické prvky

   a)   Zásoby

               (101)

               Úroveň konečného stavu zásob výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období průběžně klesala. V roce 2009 klesla o 2 %, v roce 2010 o 27 procentních bodů, v roce 2011 pak o další 2 procentní body a v období přezkumného šetření opět o dalších 24 procentních bodů. Je však třeba poznamenat, že úroveň zásob není pro toto výrobní odvětví významným ukazatelem újmy. Vysoká úroveň zásob na konci každého roku souvisí se skutečností, že sklizeň i konzervování končí každý rok zpravidla v říjnu. Zásoby proto představují zboží, které čeká na expedici v období od listopadu do července.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Konečný stav zásob (v tunách)

                           193 834

                           189 741

                           136 703

                           133 884

                           88 108

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              98

                              71

                              69

                              45

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         b)   Mzdy

               (102)

               Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření se náklady práce snížily o 7 %. Konkrétně v roce 2009 se snížily o 16 %, dále v roce 2010 o 1 procentní bod a během roku 2011/OPŠ se zvýšily o 10 procentních bodů. Celkový pokles během posuzovaného období je způsoben snižováním zaměstnanosti.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Roční náklady práce (v EUR)

                           34 343 788

                           28 850 250

                           28 370 188

                           31 952 596

                           31 923 505

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              84

                              83

                              93

                              93

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         c)   Ziskovost a návratnost investic

               (103)

               Během posuzovaného období se ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, vyjádřená jako procento čistého prodeje, propadla z 5,6 % zisku v roce 2008 do 5,4 % ztráty v období přezkumného šetření.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Ziskovost EU (výrobky pod značkou obchodníka) (% čistého prodeje)

                           5,6

                           9,6

                           –3,3

                           –8,2

                           –5,4

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              169

                              –59

                              – 145

                              –95

                           Ziskovost EU (výrobky pod vlastní značkou a značkou obchodníka) (% čistého prodeje)

                           8,5

                           10,8

                           0,7

                           –0,5

                           1,6

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              127

                              8

                              –6

                              19

                           Návratnost investic (výrobky pod vlastní značkou a značkou maloobchodníka) (zisk v % čisté účetní hodnoty investic)

                           24,3

                           40,4

                           2,9

                           –3,0

                           4,4

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              166

                              12

                              –13

                              18

                                          Zdroj:

                                       šetření.

               (104)

               Klesla také ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie pod vlastní značkou i pod značkou maloobchodníka, a to z 8,5 % v roce 2008 na 1,6 % v období přezkumného šetření. Pokles je tedy méně prudký než u prodeje pouze pod značkou maloobchodníka. Pokles ziskovosti lze vysvětlit tím, že prodejní ceny klesly během posuzovaného období o 3 %, zatímco výrobní náklady (převážně nezpracovaná kukuřice cukrová a plechovky) se během stejného období zvýšily o 5 %. Výrobní odvětví Unie zjevně není schopno přenést zvýšené výrobní náklady na odběratele.

               (105)

               Návratnost investic, vyjádřená jako zisk (u výrobků pod vlastní značkou i značkou maloobchodníka) v procentech z čisté účetní hodnoty investic, sledovala víceméně trend ziskovosti. Klesla z 24,3 % v roce 2008 na 4,4 % v období přezkumného šetření, což znamená, že se během posuzovaného období propadla o 82 %.

         d)   Peněžní tok a schopnost navýšit kapitál

               (106)

               Čistý peněžní tok z provozní činnosti činil v roce 2008 přibližně 27 000 EUR. Poté v roce 2009 stoupl na zhruba 23 milionů EUR a v roce 2010 na zhruba 58 milionů EUR, než v roce 2011 opět klesl na zhruba 8 milionů. Od roku 2011 do období přezkumného šetření pak zase vzrostl na přibližně 11 milionů EUR. Žádný ze spolupracujících výrobců v Unii neuvedl, že měl s navyšováním kapitálu obtíže.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Peněžní tok (výrobky pod vlastní značkou a pod značkou maloobchodníků) (v EUR)

                           26 698

                           23 239 572

                           58 654 064

                           7 845 330

                           11 077 815

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              87 047

                              219 698

                              29 386

                              41 494

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         e)   Investice

               (107)

               Roční investice výrobního odvětví Unie do výroby obdobného výrobku se od roku 2008 do roku 2009 zvýšily o 45 %, od roku 2009 do roku 2010 snížily o 34 procentních bodů, v roce 2011 zvýšily o 57 procentních bodů a konečně od roku 2011 do období přezkumného šetření snížily o 4 procentní body. Za posuzované období se investice celkově zvýšily o 64 % a byly určeny k údržbě a obnově stávajícího vybavení, nikoli k navýšení kapacity.

                           2008

                           2009

                           2010

                           2011

                           OPŠ

                           Čisté investice (v EUR)

                           6 590 078

                           9 545 749

                           7 329 354

                           11 093 136

                           10 802 751

                              Index (2008 = 100)

                              100

                              145

                              111

                              168

                              164

                                          Zdroj:

                                       šetření.

         4.   Závěr ohledně újmy

               (108)

               Mezi rokem 2008 a obdobím přezkumného šetření vykázala řada ukazatelů negativní vývoj. Poklesla návratnost investic, objem výroby se snížil o 8 %, výrobní kapacita klesla o 9 % a zaměstnanost se snížila o 11 %. Pokud jde o nižší úrovně výroby, je třeba uvést, že v roce 2008 překonala výnosnost plodin očekávání, což ve stejném roce vedlo k vyššímu výstupu výrobního odvětví Unie. Díky slabšímu americkému dolaru se ve stejné době také zvýšila atraktivita dovozu z Thajska (který je fakturován zejména v USD). Toto zvýšení zásob kukuřice cukrové (jak v Unii, tak v Thajsku) se časově krylo s hospodářskou a finanční krizí v Unii, jež měla dopad na spotřebu. Výsledkem bylo, že zvýšenou výrobu EU nebylo možné celou prodat na trhu v Unii. To vedlo v následujících letech ke snižování výroby i zásob, ovšem nevysvětluje to v plném rozsahu utrpěnou újmu.

               (109)

               Během posuzovaného období se výrazně snížila ziskovost prodeje výrobků výrobního odvětví Unie s kukuřicí cukrovou (jak pod vlastní značkou, tak pod značkou maloobchodníka). Segment výrobků pod značkou maloobchodníka, kde výrobní odvětví v Unii čelí konkurenci dovozu z Thajska, je zjevně ztrátový (během období přezkumného šetření se ziskovost propadla z více než 5 % zisku do více než 5 % ztráty). Výrobci z Unie snížili prodejní ceny na trhu Unie o 3 % a na úkor ziskovosti se jim podařilo získat zpět tržní podíl. Výrobní odvětví potřebuje prodej pod značkou maloobchodníka, protože po výrobcích pod vlastní značkou není dostatečná poptávka a vzhledem k tomu, že prodej pod značkou obchodníka představuje okolo 60 % celkové hodnoty prodeje, snížila se během posuzovaného období celková ziskovost z 8,5 % na 1,6 %.

               (110)

               Některé ukazatele naznačují, že díky přijatým opatřením výrobní odvětví znovu získalo svoje postavení. Objem thajského dovozu a jeho odpovídající tržní podíl se propadl téměř o polovinu, a to z 12 % v roce 2008 na pouhých 6 % v období přezkumného šetření. Tržní podíl výrobního odvětví Unie se naopak zvýšil z 83 % v roce 2008 na 90 % v období přezkumného šetření. Průměrné ceny thajského dovozu navíc v období přezkumného šetření neklesly pod ceny výrobního odvětví Unie, ale zároveň zabránily tomu, aby výrobní odvětví Unie přesunulo zvýšené náklady na odběratele. Také další ukazatele zaznamenaly pozitivní vývoj. Využití kapacity se během posuzovaného období zvýšilo o 2 % a bylo během období přezkumného šetření se 77 % poměrně vysoké. Objem prodeje výrobního odvětví Unie pod značkou maloobchodníka, který přímo konkuruje thajskému dovozu, se zvýšil o 31 % a celkový prodej v obou segmentech dohromady se zvýšil o 19 %. Investice se zvýšily o 64 %. Tyto faktory naznačují, že výrobní odvětví bylo schopné se zotavit. Nebylo však schopno dosáhnout natolik uspokojivé úrovně ziskovosti, aby dokázalo udržet podstatný podíl na trhu, kde si konkurují pouze výrobní odvětví v Unii a thajský dovoz (dovoz z jiných třetích zemí je roztroušený a nevýznamný).

               (111)

               Konkurenční prostředí na trhu v Unii je vskutku choulostivé. Na straně jedné u jedné části trhu – segmentu výrobků pod vlastní značkou – nečelí výrobní odvětví v Unii vnější konkurenci. Vyjednávací schopnost vlastníků značek vůči maloobchodníkům je silná. Jsou to totiž oni, kdo určuje ceny. Trh, na kterém čtyři výrobci zařazení do vzorku drží 54 % podíl, je konsolidovaný. Na straně druhé v segmentu privátních značek hrají prim maloobchodníci. Kvůli konkurenci zvenčí a konkurenci uvnitř Unie jsou ceny pod neustálým tlakem. Výsledkem je to, že pro výrobce z EU je mnohem těžší přesunout zvýšení výrobních nákladů (zejména kukuřice cukrové či plechovek) na odběratele (výrobní náklady výrobního odvětví Unie se během posuzovaného období zvýšily o 5 %), a to kvůli cenovému tlaku thajského dovozu.

               (112)

               Je jasné, že výrobní odvětví Unie dokázalo zvýšit svůj tržní podíl preferováním objemu před cenou. Nelze však opominout skutečnost, že u větší části obchodu s kukuřicí cukrovou (pod značkou maloobchodníka) nebylo schopno získat svoje náklady zpět. Lze tedy dojít k závěru, že postavení výrobního odvětví Unie je stále ohrozitelné a nestabilní.

               (113)

               Několik stran uvedlo, že výrobní odvětví Unie se již zotavilo, neboť došlo ke zlepšení několika ukazatelů, zejména pokud jde o vysoký tržní podíl výrobního odvětví Unie a negativní podbízení.

               (114)

               Uznává se, že obrázek újmy výrobního odvětví Unie není jednoznačný. Antidumpingová cla splnila částečně svůj účel odstraněním části újmy způsobené výrobnímu odvětví Unie v důsledku dumpingového dovozu z Thajska. Ve výsledku je však postavení výrobního odvětví Unie stále nestabilní, zejména s ohledem na nízkou a klesající ziskovost.

               (115)

               Negativní podbízení a silný tržní podíl výrobního odvětví Unie nepoukazují automaticky na absenci újmy. Situace, kdy dumpingový dovoz z Thajska (s dumpingovými rozpětími až 44 %) pokračuje, má za následek stlačování cen na trhu v Unii. Výrobní odvětví Unie ve snaze znovu získat podíl na trhu stlačilo ceny, což vedlo ke zhoršení ziskovosti.

               (116)

               Jedna zúčastněná strana namítla, že posouzení újmy by mělo vycházet z celkového výkonu výrobního odvětví Unie, a nikoli z výkonu jednoho segmentu trhu.

               (117)

               V souladu s původním šetřením vycházelo posouzení újmy z výkonu výrobního odvětví Unie celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka), jakož i – u několika ukazatelů újmy (ziskovost, objem prodeje a prodejní ceny) – z prodeje pod značkou maloobchodníka. Nedošlo ke změně okolností, jež by opravňovaly odklon od této metodiky, která je tak platná pro posouzení postavení výrobního odvětví v Unii. Jak je uvedeno v 84. a 85. bodě odůvodnění, trh s kukuřicí cukrovou je stále charakterizován existencí dvou prodejních kanálů a všechen dovoz spolupracujících thajských vývozců spadal pod kanál prodeje pod značkou maloobchodníka. I kdyby byl navíc zohledněn jen celkový výkon výrobního odvětví Unie, nezměnilo by to z důvodu nízké a klesající ziskovosti závěr, že výrobní odvětví Unie je v nestabilním postavení. Na základě výše uvedených úvah se námitka zamítá.

               (118)

               Dvě zúčastněné strany namítly, že neschopnost výrobního odvětví v Unii může být důsledkem hospodářské soutěže v Unii.

               (119)

               Situace na trhu v Unii, pokud jde o hospodářskou soutěž, však není diametrálně odlišná od situace v období posuzovaném v původním šetření (dva prodejní kanály, zhruba 20 výrobců v Unii). Nicméně v roce 2002, předtím, než thajský dovoz za dumpingové ceny vstoupil na trh v Unii, dosáhlo výrobní odvětví Unie zisku ve výši 20 % celkem (vlastní značka + značka maloobchodníka) a 17 % (značka maloobchodníka). To dokládá, že hospodářská soutěž v Unii nebrání výrobnímu odvětví v Unii dosahovat zdravých ziskových rozpětí. Je to totiž pokračující přítomnost dumpingového dovozu a výsledné stlačování cen, které výrobnímu odvětví Unie brání zvyšovat ceny.

         F.   PRAVDĚPODOBNOST OPAKOVÁNÍ ÚJMY

               (120)

               Na základě výše uvedených trendů se jeví, že antidumpingová opatření částečně splnila zamýšlený cíl, tedy odstranit újmu způsobenou výrobcům v Unii. Na druhé straně, jak dokazuje negativní vývoj řady ukazatelů újmy, výrobní odvětví se stále nachází v ohrozitelném a nestabilním postavení.

               (121)

               Jak je uvedeno výše, thajští výrobci disponují volnou kapacitou, díky které mohou velmi rychle navýšit vývoz. Thajské obchodní statistiky navíc potvrzují, že Thajsko v roce 2011 vyvezlo do třetích zemí přibližně 144 000 tun, což je zhruba sedmkrát více než objem thajského vývozu do Unie. Vzhledem k lukrativnějším cenám na trhu v Unii ve srovnání s trhy některých třetích zemí je pravděpodobné, že kdyby bylo umožněno, aby antidumpingová opatření pominula, byla by významná množství, v současnosti vyvážená do těchto třetích zemí, přesměrována na trh v Unii. Podobně náhlý vývoj byl sledován již v původním šetření, kdy se tržní podíl thajského dovozu do Unie během pouhých tří let téměř zdvojnásobil, a to z 6,8 % v roce 2002 na 12,7 % v roce 2005.

               (122)

               Na základě výše uvedeného lze tedy dojít k závěru, že v případě zrušení opatření existuje pravděpodobnost opakování újmy.

               (123)

               Několik zúčastněných stran vyjádřilo pochybnosti o závěrech týkajících se pravděpodobnosti opakování újmy. Jejich argument konkrétně zněl, že 5 % cenový rozdíl mezi trhem v Unii a trhy třetích zemí je příliš malý na to, aby stál za přesměrování vývozu kukuřice cukrové na trh v Unii. Tento argument řeší již 61. bod odůvodnění. Vedle toho strany argumentovaly tím, že kukuřice cukrová není komodita, kterou lze snadno přesouvat mezi trhy. Tento argument však není opodstatněný a nekoresponduje se zjištěními tohoto šetření.

               (124)

               V případě pravděpodobnosti opakování újmy jde sice o výhledové hodnocení, vychází však ze skutečností uvedených ve 121. bodě odůvodnění. Tato námitka se proto zamítá.

         G.   ZÁJEM UNIE

               (125)

               V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zjišťováno, zda by zachování stávajících antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Unie jako celku. Zjištění zájmu Unie vycházelo ze zhodnocení jednotlivých dotčených zájmů. Všechny zúčastněné strany dostaly podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení příležitost předložit svá stanoviska.

         1.   Zájem výrobního odvětví Unie

               (126)

               Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Unie se stále nachází v ohrozitelném a zranitelném postavení. Úlevu v podobě pokračování opatření by využilo ke zvýšení prodejních cen (zvláště výrobků pod značkou maloobchodníka), aby získalo zpět zvýšené výrobní náklady. Výrobní odvětví by si tak mohlo vylepšit finanční situaci.

         2.   Zájem maloobchodníků a odběratelů

               (127)

               O spolupráci bylo požádáno více než 40 dovozců/maloobchodníků a dvě spotřebitelské/obchodní organizace. Spolupracoval jen jeden maloobchodník. Jeho dovoz představoval malý zlomek celkového dovozu z Thajska během období přezkumného šetření. Podíl jeho obratu v souvislosti s kukuřicí cukrovou byl ve srovnání s jeho celkovým obratem zanedbatelný. Další prodej kukuřice cukrové navíc vytvořil během období přezkumného šetření velmi vysoký zisk. Tato hlediska nasvědčují tomu, že na maloobchodníky by případné prodloužení platnosti opatření nemělo nepřiměřený dopad.

               (128)

               Několik obchodních sdružení zároveň učinilo podání a zúčastnilo se slyšení. Podle nich by antidumpingová opatření měla být zrušena, a to z důvodu malého a zmenšujícího se tržního podílu thajského dovozu v době, kdy je tržní podíl výrobního odvětví Unie vysoký a dále se zvyšuje.

               (129)

               Pokud jde o spotřebitele, průměrná útrata jedné domácnosti za kukuřici cukrovou je velmi malá, nejvýše 5 EUR ročně. Protože současná opatření jsou mírná, účinek pokračování opatření by byl pro spotřebitele nejspíš zanedbatelný.

               (130)

               S ohledem na výše uvedené a vzhledem k celkově nízké míře spolupráce není pravděpodobné, že by navrhovaná opatření podstatně ovlivnila situaci maloobchodníků a spotřebitelů v Unii.

         3.   Riziko nedostatečného zásobení/hospodářská soutěž na trhu v Unii

               (131)

               Nejprve je třeba připomenout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit přístup dovozům, na něž se opatření vztahují, do Unie, nýbrž odstranit dopad narušených tržních podmínek vzniklých v důsledku pokračujícího výskytu dumpingových dovozů.

               (132)

               Během období přezkumného šetření se spotřeba v Unii zvýšila o 9 % na zhruba 350 000 tun. Kapacita výrobního odvětví Unie během celého posuzovaného období převyšovala poptávku v Unii a v období přezkumného šetření dosáhla zhruba 440 000 tun. Mezi výrobci v EU existuje dostatečná hospodářská soutěž. Při míře využití kapacity 77 % během období přezkumného šetření je zjevné, že výrobní odvětví Unie disponuje volnou kapacitou, aby v případě zvýšené poptávky mohlo dále zvýšit výrobu. Část poptávky může uspokojit také dovoz z jiných třetích zemí, především ze Spojených států amerických a Čínské lidové republiky. Jak je uvedeno výše, je nutné vyzdvihnout, že cílem antidumpingových opatření není zamezit dovozu z Thajska do Unie. Poněvadž opatření jsou mírná, lze očekávat, že dovoz z Thajska bude i nadále představovat jistý podíl na trhu v Unii.

               (133)

               Vzhledem k výše uvedenému nelze dojít k závěru, že by zachování antidumpingových opatření mohlo případně vést k nedostatečnému zásobení trhu v Unii nebo k omezení hospodářské soutěže na trhu v Unii.

         4.   Závěr ohledně zájmu Unie

               (134)

               Na základě výše uvedeného je zjevné, že negativní dopad pokračování opatření by byl omezený a v žádném případě by nebyl neúměrný výhodám, jež by z prodloužení opatření plynuly výrobnímu odvětví Unie.

         H.   ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ

               (135)

               Všechny strany byly informovány o stěžejních skutečnostech a důvodech, na jejichž základě byl přijat záměr doporučit, aby byla stávající opatření zachována. Byl jim rovněž poskytnut čas na podání připomínek k poskytnutým informacím. Podání a připomínky byly v odůvodněných případech náležitě vzaty v úvahu.

               (136)

               Z výše uvedených skutečností vyplývá, že antidumpingová opatření použitelná na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska by měla být zachována, jak je stanoveno v čl. 11 odst. 2 základního nařízení. Připomíná se, že tato opatření mají formu valorických cel různých sazeb.

               (137)

               Individuální sazby antidumpingového cla pro jednotlivé společnosti stanovené v tomto nařízení jsou použitelné výhradně pro dovoz dotčeného výrobku vyráběného těmito společnostmi, a tedy konkrétně uvedenými právnickými osobami. Dovoz dotčeného výrobku vyráběného jakoukoli jinou společností, jejíž název a adresa nejsou výslovně uvedeny v normativní části tohoto nařízení, včetně subjektů, které jsou s těmito výslovně jmenovanými společnostmi ve spojení, nemůže využít těchto sazeb a podléhá celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

               (138)

               Všechny žádosti o uplatňování těchto individuálních sazeb antidumpingového cla (např. po změně názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měly být neprodleně zaslány Komisi (8) se všemi náležitými údaji, zejména s údaji o jakýchkoli změnách činnosti společnosti, které se týkají výroby, domácího prodeje a prodeje na vývoz a které souvisejí například s uvedenou změnou názvu nebo s uvedenou změnou výrobních a prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností využívajících individuální celní sazby,

         PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
   Článek 1
   1.   Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, v současnosti kódu KN ex 2001 90 30 (kód TARIC 2001903010) a kukuřice cukrové (Zea mays var. saccharata) v podobě zrn, připravené nebo konzervované jinak než v octě nebo kyselině octové, nezmrazené, jiné než výrobky čísla 2006, v současnosti kódu KN ex 2005 80 00 (kód TARIC 2005800010), pocházející z Thajska.
   2.   Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Unie před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:

               Společnost

               Antidumpingové clo (v %)

               Doplňkový kód TARIC

               Karn Corn Co Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thajsko

               3,1

               A789

               Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd, 236 Krung Thon Muang Kaew Building, Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thajsko

               14,3

               A890

               Malee Sampran Public Co., Ltd, Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thajsko

               12,8

               A790

               River Kwai International Food Industry Co., Ltd, 52 Thaniya Plaza, 21st Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thajsko

               12,8

               A791

               Sun Sweet Co., Ltd, 9 M. 1, Sanpatong, Chiang Mai 50120, Thajsko

               11,1

               A792

               Spolupracující výrobci uvedení v příloze

               12,9

               A793

               Všechny ostatní společnosti

               14,3

               A999

         3.   Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
   Článek 2
   Ustanovení čl. 1 odst. 2 může být změněno zařazením nového vyvážejícího výrobce mezi spolupracující společnosti nezařazené do vzorku, na něž se tudíž vztahuje vážená průměrná sazba cla ve výši 12,9 %, pokud nový vyvážející výrobce v Thajsku poskytne Komisi dostatečné důkazy o tom, že:

               a)

               v období přezkumného šetření (tj. od 1. dubna 2011 do 30. března 2012) nevyvezl do Unie výrobek popsaný v čl. 1 odst. 1;

               b)

               není ve spojení s žádným vývozcem ani výrobcem v Thajsku, na kterého se vztahují opatření uložená tímto nařízením, a

               c)

               vyvezl do Unie dotčený výrobek až po skončení období přezkumného šetření, nebo uzavřel neodvolatelný smluvní závazek vyvézt významné množství do Unie.

         Článek 3
   Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

      Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
      V Bruselu dne 2. září 2013.

            Za Radu

            předseda

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  Úř. věst. L 343, 22.12.2009, s. 51.

      (2)  Nařízení Rady (ES) č. 682/2007 ze dne 18. června 2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 159, 20.6.2007, s. 14).

      (3)  Nařízení Rady (ES) č. 954/2008 ze dne 25. září 2008, kterým se mění nařízení (ES) č. 682/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a s konečnou platností vybírá prozatímní clo uložené na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 260, 30.9.2008, s. 1).

      (4)  Rozhodnutí Komise 2007/424/ES ze dne 18. června 2007, kterým se přijímají závazky nabídnuté v souvislosti s antidumpingovým řízením týkajícím se dovozů některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 159, 20.6.2007, s. 42).

      (5)  Nařízení Rady (ES) č. 847/2009 ze dne 15. září 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 682/2007, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz některých připravených nebo konzervovaných zrn kukuřice cukrové pocházejících z Thajska (Úř. věst. L 246, 18.9.2009, s. 1).

      (6)  Úř. věst. C 258, 2.9.2011, s. 11.

      (7)  Úř. věst. C 175, 19.6.2012, s. 22.

      (8)  Evropská komise, Generální ředitelství pro obchod, ředitelství H, B-1049 Brusel, Belgie.

      PŘÍLOHA

         Seznam spolupracujících výrobců podle čl. 1 odst. 2 pod doplňkovým kódem TARIC A793

                  Název

                  Adresa

                  Agro-On (Thailand) Co., Ltd.

                  50/499-500 Moo 6 Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand

                  B.N.H. Canning Co., Ltd.

                  425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Kongsan Bangkok 10600, Thailand

                  Boonsith Enterprise Co., Ltd.

                  7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand

                  Erawan Food Public Company Limited

                  Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand

                  Great Oriental Food Products Co., Ltd.

                  888/127 Panuch Village Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand

                  Lampang Food Products Co., Ltd.

                  22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand

                  O.V. International Import-Export Co., Ltd.

                  121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand

                  Pan Inter Foods Co., Ltd.

                  400 Sunphavuth Rd, Bangna, Bangkok 10260, Thailand

                  Siam Food Products Public Co., Ltd.

                  3195/14 Rama IV Road, Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110 Thailand

                  Viriyah Food Processing Co., Ltd.

                  100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310 Thailand

                  Vita Food Factory (1989) Ltd.

                  89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand