title: Rozsudek Soudního dvora (šestého senátu) ze dne 6. září 2012.#Lowlands Design Holding BV v. Minister van Financiën.#Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Hoge Raad der Nederlanden.#Společný celní sazebník – Kombinovaná nomenklatura – Sazební zařazení zboží – Kombinézové pytle pro kojence a malé děti – Podpoložky 6209 20 00 nebo 6211 42 90.#Věc C‑524/11.

text:
         ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA (šestého senátu)
      6. září 2012 (
            *1
         )
      „Společný celní sazebník — Kombinovaná nomenklatura — Sazební zařazení zboží — Kombinézové pytle pro kojence a malé děti — Podpoložky 6209 20 00 nebo 6211 42 90“
      Ve věci C-524/11,
      jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 267 SFEU, podaná rozhodnutím Hoge Raad der Nederlanden (Nizozemsko) ze dne 23. září 2011, došlým Soudnímu dvoru dne 17. října 2011, v řízení

         Lowlands Design Holding BV

      proti

         Minister van Financiën,

      SOUDNÍ DVŮR (šestý senát),
      ve složení U. Lõhmus, předseda senátu, A. Rosas a C. G. Fernlund (zpravodaj), soudci,
      generální advokát: J. Mazák,
      vedoucí soudní kanceláře: A. Calot Escobar,
      s přihlédnutím k písemné části řízení,
      s ohledem na vyjádření předložená:

               —

               za Lowlands Design Holding BV G. van Slootenem, belastingadviseur,

               —

               za nizozemskou vládu C. M. Wissels a M. A. M. de Ree, jako zmocněnkyněmi,

               —

               za Evropskou komisi L. Bouyon a F. Wilmanem, jako zmocněnci,

         s přihlédnutím k rozhodnutí, přijatému po vyslechnutí generálního advokáta, rozhodnout věc bez stanoviska,
      vydává tento

         Rozsudek

               1

               Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu kombinované nomenklatury uvedené v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku (Úř. věst. L 256, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 382), ve znění nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 ze dne 27. října 2005 (Úř. věst. L 286, s. 1, dále jen „KN“), zejména podpoložek 6209 20 00 a 6211 42 90.

               2

               Tato žádost byla předložena v rámci sporu mezi Lowlands Design Holding BV (dále jen „společnost Lowlands Design“) a Minister van Financiën ohledně sazebního zařazení kombinézových pytlů („trappelzakken“).

         Právní rámec

         Mezinárodní sazební zařazení zboží

               3

               Mezinárodní úmluva, která zavedla harmonizovaný systém popisu a číselného označování zboží (dále jen „HS“), uzavřená v Bruselu dne 14. června 1983, a její pozměňovací protokol ze dne 24. června 1986 (dále jen „úmluva o HS“), byly schváleny jménem Evropského hospodářského společenství rozhodnutím Rady 87/369/EHS ze dne 7. dubna 1987 (Úř. věst. L 198, s. 1; Zvl. vyd. 02/02, s. 288).

               4

               Rada pro celní spolupráci, nyní Světová celní organizace (WCO), založená úmluvou, kterou byla zřízena uvedená Rada, uzavřenou v Bruselu dne 15. prosince 1950, schvaluje za podmínek stanovených v článku 8 úmluvy o HS vysvětlivky a stanoviska k zařazení přijaté Výborem pro HS, což je orgán, jehož působení se řídí článkem 6 této úmluvy. Podle čl. 7 odst. 1 úmluvy o HS je úkolem tohoto výboru zejména předkládat návrhy na změny této úmluvy a vypracovávat vysvětlivky, stanoviska k zařazení, jakož i další pokyny pro výklad HS.

               5

               Ve znění z roku 2005, které se použije na skutkový stav původního řízení, poznámka 6 písm. a) kapitoly 61 nomenklatury HS, nadepsané „Oděvy a oděvní doplňky, pletené nebo háčkované“, zejména stanoví, že pro účely čísla 61.11 „se výrazem ‚kojenecké oděvy a oděvní doplňky‘ rozumějí výrobky pro malé děti do výšky postavy nepřesahující 86 cm; zahrnují též dětské pleny“.

               6

               Podle poznámky 4 kapitoly 62 HS, nadepsané „Oděvy a oděvní doplňky, jiné než pletené nebo háčkované“ :
               „Pro účely čísla 62.09:

                        a)

                        se výrazem ‚kojenecké oděvy a oděvní doplňky‘ rozumějí výrobky pro malé děti do výšky postavy nepřesahující 86 cm; zahrnují též dětské pleny;

                        b)

                        výrobky, které, prima facie, mohou být zařazeny současně do čísla 62.09 a do dalších čísel této kapitoly, se zařadí do čísla 62.09.“

               7

               Vysvětlivky HS k číslu 62.09 znějí takto:
               „62.09 – Kojenecké oděvy a oděvní doplňky.
               6209.10 – Z vlny nebo jemných zvířecích chlupů
               6209.20 – Z bavlny
               6209.30 – Ze syntetických vláken
               6209.90 – Z ostatních textilních materiálů
               Podle poznámky 4 a) této kapitoly se výrazem ‚kojenecké oděvy a oděvní doplňky‘ rozumějí výrobky pro malé děti do výšky postavy nepřesahující 86 cm. Zahrnuje též dětské pleny.
               Z výrobků zařazených do tohoto čísla lze vyjmenovat křestní šatečky, skřítkovské oděvy, vestičky, bryndáčky, rukavice, palčáky a rukavice bez prstů a kojenecké bačkorky jiné než pletené, bez přilepené, přišité nebo jinak upevněné nebo nahoře aplikované zevní podešve.
               Je třeba poznamenat, že výrobky, jež mohou být zařazeny do tohoto čísla i dalších čísel této kapitoly, se zařadí do čísla 62.09 (viz poznámka 4 b) této kapitoly).
               Do tohoto čísla nepatří dětské pleny z papíru, buničité vaty nebo buničinových vláken (číslo 48.18) nebo z textilní vaty (číslo 56.01), čepce pro kojence (číslo 65.05), ani příslušenství konkretizované v dalších kapitolách nomenklatury.“

         Kombinovaná nomenklatura

               8

               Všeobecná pravidla pro výklad KN, která jsou obsažena v první části hlavě I bodě A přílohy I nařízení č. 2658/87, stanoví:
               „Zařazení zboží do [KN] se řídí těmito zásadami:

                        1.

                        Názvy tříd, kapitol a podkapitol jsou pouze orientační; pro právní účely jsou pro zařazení směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám a následující ustanovení, pokud znění těchto čísel nebo poznámek nestanoví jinak.

                  [...]

                        3.

                        Zboží, které lze podle pravidla 2 b) nebo z jiných důvodů zařadit do dvou nebo více položek, se zařazuje takto:

                                 a)

                                 číslo, které obsahuje nejspecifičtější popis má přednost před čísly s obecnějším popisem. Jestliže se však každé ze dvou nebo více čísel vztahuje pouze na část materiálů nebo látek obsažených ve smíšeném nebo složeném zboží nebo pouze na část položek soupravy (sady) v balení pro drobný prodej, považují se tato čísla za stejně specifická ve vztahu k tomuto zboží, i když jedno z nich obsahuje úplnější nebo přesnější popis zboží;

                                 b)

                                 směsi, zboží složené z různých materiálů nebo zhotovené z různých komponentů a zboží v soupravách (sadách) v balení pro drobný prodej, které nelze zařadit podle pravidla 3 a), se zařadí podle materiálu nebo komponentu, který jim dává podstatné rysy, je-li možno takový materiál nebo komponent určit;

                                 c)

                                 zboží, které nelze zařadit podle pravidel 3 a) ani 3 b), se zařadí do posledního z čísel, která podle pořadí přicházejí stejnou měrou v úvahu.

                  [...]

                        6.

                        Zařazení zboží do položek a podpoložek určitého čísla je pro právní účely stanoveno zněním těchto položek a podpoložek a příslušných poznámek k položkám a podpoložkám, jakož i mutatis mutandis výše uvedenými pravidly, přičemž se rozumí, že srovnávány mohou být pouze položky a podpoložky stejné úrovně. Není-li stanoveno jinak, uplatňují se pro účely tohoto pravidla rovněž příslušné poznámky ke třídě a kapitole.“

               9

               Druhá část KN obsahuje třídu XI týkající se textilií a textilních výrobků. Tato třída obsahuje kapitoly 61 a 62, nadepsané „Oděvy a oděvní doplňky, pletené nebo háčkované“ a „Oděvy a oděvní doplňky, jiné než pletené nebo háčkované“. Kapitola 62 KN zahrnuje následující čísla a podpoložky:
               „6209 Kojenecké oděvy a oděvní doplňky:
               [...]
               6209 20 00 ‐ Z bavlny
               [...]
               6211 Teplákové soupravy, lyžařské kombinézy a komplety, plavky; ostatní oděvy
               [...]

                        —

                        Ostatní oděvy, dámské nebo dívčí:

                  [...]
               6211 42 – – Z bavlny:
               [...]
               6211 42 90 – – – Ostatní:
               [...]“

               10

               Podle poznámky 1 třídy XI KN:
               „Do této třídy nepatří:
               [...]

                        s)

                        výrobky kapitoly 94 (například nábytek, lůžkoviny, svítidla a osvětlovací zařízení)“ .

               11

               Zmíněná kapitola 62 obsahuje mimo jiné tyto poznámky:

                        „1.

                        Do této kapitoly patří pouze zcela zhotovené výrobky z jakékoliv textilie, jiné než vata, kromě pletených nebo háčkovaných výrobků (jiných než čísla 6212).

                  [...]

                        4.

                        Pro účely čísla 6209:

                                 a)

                                 se výrazem ‚kojenecké oděvy a oděvní doplňky‘ rozumějí výrobky pro malé děti do výšky postavy nepřesahující 86 cm; zahrnují též dětské pleny;

                  [...]

                        8.

                        [...]
                        Oděvy, u nichž nelze určit, zda se jedná o pánské nebo chlapecké či dámské nebo dívčí, se zařazují do příslušného čísla pro dámské nebo dívčí oděvy.“

               12

               Kapitola 94 je součástí třídy XX KN. Tato třída nese nadpis „Různé výrobky“. Kapitola 94, nadepsaná „Nábytek; lůžkoviny, matrace, vložky do postelí, polštáře a podobné vycpávané výrobky; svítidla a osvětlovací zařízení, jinde neuvedená ani nezahrnutá; světelné znaky, světelné ukazatele a podobné výrobky; montované stavby“, obsahuje číslo 9404, jež má následující znění:
               „9404 Pružné vložky do postelí; ložní potřeby a podobné výrobky (například matrace, prošívané přikrývky, peřiny, polštáře, pufy a podušky), s pružinami, vycpávané nebo uvnitř vyložené jakýmkoliv materiálem nebo z lehčeného kaučuku nebo lehčených plastů, též povlečené:
               9404 10 00 ‐ Pružné vložky do postelí

                        —

                        Matrace:

                  9404 21 ‐ ‐ Z lehčeného kaučuku nebo lehčených plastů, též povlečené
               [...]
               9404 29 ‐ ‐ Z ostatních materiálů:
               [...]
               9404 30 00 ‐ Spací pytle“.

               13

               Podle vysvětlivek ke kombinované nomenklatuře Evropských společenství (Úř. věst. 2006, C 50, s. 1) zveřejněných na základě čl. 10 odst. 1 nařízení č. 2658/87:
               „6111 Kojenecké oděvy a oděvní doplňky, pletené nebo háčkované
               Viz poznámka 6 a) k této kapitole.
               Do tohoto čísla patří řada oděvů, které jsou všeobecně určeny pro děti mladší než 18 měsíců. Mezi ně patří: kabátky, pláštíky, prošívané zavinovačky, skřítkovské oděvy, župany, dvoudílné oblečky, dětské kombinézy, kalhoty, kalhotové návleky, lýtkové kalhoty, trenýrky, dupačky, vestičky, větrovky, šaty, sukně, bolera, saka, bundy, pláštěnky, tuniky, halenky, košilové halenky, šortky atd.
               Některé z těchto oděvů jsou vyloženě výrobky do výbavičky, a zařazují se proto do tohoto čísla bez ohledu na jejich rozměry.
               Do tohoto čísla tedy patří:
               [...]
               3.   skřítkovské oděvy: oděvy s kapucí a rukávy, které tvoří jak kabátek, tak i pytel (ve spodní části zcela uzavřený);
               4.   spací pytle s rukávy nebo otvory pro ruce.
               Ostatní oděvy se zařazují do tohoto čísla, jen když mají velikost vhodnou pro malé děti o výšce postavy nepřesahující 86 cm (obchodní velikost 86).
               [...]
               6209 Kojenecké oděvy a oděvní doplňky
               Použije se, mutatis mutandis, vysvětlivka k číslu 6111.“

         Spor v původním řízení a předběžná otázka

               14

               Dne 3. října 2006 podala společnost Lowlands Design k nizozemské celní správě čtyři žádosti o poskytnutí závazné informace o sazebním zařazení zboží týkající se výrobků popsaných jako „spací pytle pro děti“.

               15

               Tyto výrobky jsou vesměs zhotovovány podle stejného vzoru a vykazují tytéž znaky. Jedná se o dva pytle z bavlny (vnitřní a vnější), jež se používají současně, přičemž každý z nich má výstřih přiléhající těsně ke krku a rukávy. Vrchní díl je střižen do tvaru blůzy a v pase je stažený elastickým materiálem. Na jeho přední straně se nachází zapínání na zip. V prostřední části zadního dílu je otvor sloužící k provléknutí bezpečnostního pásu. Uvedené výrobky se liší pouze velikostí, tzn. 86 cm u výrobků určených pro kojence a 110 cm u výrobků určených pro malé děti.

               16

               Společnost Lowlands Design měla za to, že všechny tyto výrobky spadají do podpoložky 9404 30 00 KN týkající se „spacích pytlů“, a tudíž podléhají clu ve výši 3,7 %.

               17

               V rozhodnutích ze dne 20. a 28. listopadu 2006 vyjádřila nizozemská celní správa názor, že výrobky určené pro malé děti spadají do podpoložky 6211 42 [„Teplákové soupravy, lyžařské kombinézy a komplety, plavky [...], ostatní oděvy […] z bavlny“] a podléhají clu ve výši 12 %, zatímco výrobky pro kojence spadají do podpoložky 6209 20 00 („Kojenecké oděvy a oděvní doplňky [...] z bavlny“) a podléhají clu ve výši 10,5 %.

               18

               Po zamítnutí své žaloby v prvním stupni i v odvolacím řízení podala společnost Lowlands Design kasační opravný prostředek k Hoge Raad der Nederlanden. Uvádí, že tyto výrobky musí být zařazeny do podpoložky 9404 30 00 z důvodu jejího znění a znění poznámky 1 písm. s) třídy XI KN.

               19

               Předkládající soud zdůrazňuje, že se vrchní díl dotčených výrobků podobá oděvům a jejich spodní díl spacím pytlům. Vzhledem k jejich vlastnostem nelze vyloučit jejich zařazení do podpoložky 9404 30 00. Klade si otázku, zda dotčené výrobky musí být zařazeny do podpoložek 6209 20 00 a 6211 42 90, nebo zda spadají pod podpoložku 9404 30 00.

               20

               Za těchto podmínek se Hoge Raad der Nederlanden rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
               „Jak je třeba vykládat podpoložky KN 6209 20 00 a 6211 42, jakož i podpoložku KN 9404 30 00 za účelem sazebního zařazení takového zboží pro kojence a malé děti, jako jsou dotčené výrobky?“

         K předběžné otázce

               21

               Svou otázkou se chce předkládající soud od Soudního dvora v podstatě dozvědět, zda je nutno KN vykládat v tom smyslu, že kombinézové pytle o velikosti 86 cm, určené pro kojence, a o velikosti 110 cm, určené pro malé děti, musí být zařazeny do podpoložky 6209 20 00 či 6211 42 90, nebo zda musí být naopak zařazeny do podpoložky 9404 30 00.

               22

               Všeobecná pravidla pro výklad KN stanoví, že pro zařazení jsou především směrodatná znění čísel a příslušných poznámek ke třídám nebo kapitolám, přičemž názvy tříd nebo kapitol jsou pouze orientační.

               23

               V tomto ohledu je třeba připomenout ustálenou judikaturu, podle níž je třeba za účelem zajištění právní jistoty a usnadnění kontrol hledat rozhodující kritérium pro sazební zařazení zboží obecně v jeho objektivních charakteristikách a vlastnostech, jak jsou definovány zněním čísla KN a poznámek ke třídám nebo kapitolám (viz zejména rozsudky ze dne 19. října 2000, Peacock, C-339/98, Recueil, s. I-8947, bod 9, a ze dne 14. července 2011, Paderborner Brauerei Haus Cramer, C-196/10, Sb. rozh. s. I-6201, bod 31).

               24

               Společnost Lowlands Design uvádí, že základní vlastností dotčených výrobků je umožnit uživateli spaní v chráněném prostoru a v teple a tyto výrobky jsou určeny k použití jako spací pytle. Jedná se tedy o spací pytle ve smyslu podpoložky 9404 30 00 KN. Nizozemská vláda a Evropská komise mají naopak za to, že tyto výrobky musí být zařazeny do podpoložky 6209 20 00 nebo 6211 42 90.

               25

               Je třeba konstatovat, že podle vysvětlení předkládajícího soudu jsou předmětné výrobky vzhledem ke svým rozměrům a povaze určeny výlučně k používání pro kojence a malé děti. Mají několik vlastností, jež jsou charakteristické pro oděvy. Například střih vrchní části těchto výrobků je přizpůsoben tvaru těla. Mají výstřih kolem krku, rukávy, přední zapínání na zip, jakož i pružné stažení v pase. Spodní část zmíněných výrobků je zcela uzavřena jako u spacích pytlů.

               26

               Co se týče této naposled zmíněné vlastnosti, je třeba podotknout, že číslo 9404 je obsaženo v kapitole 94 KN, nadepsané „Nábytek; lůžkoviny, matrace, vložky do postelí, polštáře a podobné vycpávané výrobky; svítidla a osvětlovací zařízení, jinde neuvedená ani nezahrnutá; světelné znaky, světelné ukazatele a podobné výrobky; montované stavby“. Ve znění tohoto čísla jsou uvedeny „[p]ružné vložky do postelí; ložní potřeby a podobné výrobky […], s pružinami, vycpávané nebo uvnitř vyložené jakýmkoliv materiálem [...]“. Co se týče podpoložky 9404 30 00, týká se „spacích pytlů“ obecně, aniž jsou v této kategorii vymezeny na základě svých příznačných znaků další podprodukty.

               27

               Naproti tomu v kapitole 62 KN, jejímž předmětem jsou „Oděvy a oděvní doplňky, jiné než pletené nebo háčkované“, se pod číslem 6209 uvádějí „Kojenecké oděvy a oděvní doplňky“, přičemž podpoložka 6209 20 00 se konkrétně týká těchto oděvů a oděvních doplňků z bavlny. Z důvodu příznačných znaků své vrchní části musí být výrobky dotčené v původním řízení považovány za oděvy spadající do třídy XI KN, a nikoli za lůžkoviny kapitoly 94 třídy XX KN.

               28

               Z vysvětlivky KN k číslu 6209 kromě toho vyplývá, že se toto číslo týká, obdobně jak je to stanoveno ve vysvětlivce ohledně výkladu čísla 6209 HS, určitého počtu výrobků určených pro malé děti, zejména skřítkovských oděvů a vestiček. Tyto výrobky mají příznačné vlastnosti, které aniž jsou totožné s vlastnostmi výrobků, o něž se jedná v původním řízení, jsou nicméně s těmito vlastnostmi obdobné. K výrobkům, které jsou předmětem vysvětlivky k číslu 6209 KN, výslovně patří určité druhy spacích pytlů s rukávy a otvory pro ruce, jež jsou zpravidla určeny pro děti mladší 18 měsíců.

               29

               Společnost Lowlands Design v tomto ohledu uvádí, že vysvětlivka KN ohledně čísla 6209 odporuje poznámce 1 písm. s) třídy XI KN, jelikož tato poznámka z oblasti působnosti této třídy výslovně vylučuje výrobky vyjmenované v kapitole 94 třídy XX KN, mezi nimiž se v podpoložce 9404 30 00 nacházejí spací pytle. Je však třeba uvést, že tuto poznámky k uvedené třídě je třeba chápat tak, že pouze uvádí, že výrobky zařazené do této kapitoly 94 nepatří do zmíněné třídy XI.

               30

               Vzhledem k obecnému pravidlu 3 a) výkladu KN, z něhož vyplývá, že číslo, které obsahuje nejspecifičtější popis, má přednost před čísly s obecnějším popisem, však výrobky, o které se jedná v původním řízení, nespadají do podpoložky 9404 30, ale musí být v zásadě zařazeny do podpoložky 6209 20 00.

               31

               V tomto ohledu poznámka 4 kapitoly 62 KN, obdobně jako poznámka 4 kapitoly 62 HS, stanoví, že výrazy „kojenecké oděvy a oděvní doplňky“ obsaženými v čísle 6209 se rozumějí výrobky pro malé děti do výšky postavy nepřesahující 86 cm.

               32

               Vysvětlivka KN k číslu 6209 uvádí, že toto číslo obsahuje veškeré oděvy obecně určené pro děti mladší 18 měsíců a že některé z těchto oděvů zjevně představují výrobky do „výbavičky“, a zařazují se proto do tohoto čísla bez ohledu na jejich rozměry. Tak je tomu podle zmíněné vysvětlivky v případě skřítkovských oděvů a spacích pytlů s rukávy a otvory pro ruce, přičemž ostatní oděvy se zařazují do čísla 6209, „jen když mají velikost vhodnou pro malé děti o výšce postavy nepřesahující 86 cm (obchodní velikost 86)“.

               33

               Je třeba připomenout, že obsah vysvětlivek KN, které nenahrazují vysvětlivky k HS, nýbrž musí být považovány za jejich doplněk a konzultovány společně s nimi, musí být v souladu s ustanoveními KN a nemůže měnit jejich význam (rozsudek ze dne 14. dubna 2011, British Sky Broadcasting Group a Pace, C-288/09 a C-289/09, Sb. rozh. s. I-2851, bod 64).

               34

               V souladu s těmito zásadami výkladu je třeba mít za to, že výrobky z bavlny, jako jsou ty, o které se jedná ve věci v původním řízení, musí být zařazeny do podpoložky 6209 20 00, pokud mají velikost vhodnou pro malé děti o výšce postavy nepřesahující 86 cm, což přísluší ověřit předkládajícímu soudu. Jestliže tomu tak není, vylučuje znění poznámky 4 kapitoly 62 KN zařazení těchto výrobků do čísla 6209. V takovém případě je třeba mít při neexistenci konkrétního čísla pro výrobky tohoto druhu a v souladu s obecným pravidlem 3 c) výkladu KN za to, že spadají do podpoložky 6211 42 90 týkající se kategorie „ostatní“, mezi „ostatní oděvy, dámské nebo dívčí, z bavlny“.

               35

               Na položenou otázku je tudíž třeba odpovědět tak, že KN musí být vykládána v tom smyslu, že takové kombinézové pytle, o které se jedná ve věci v původním řízení, se zařadí do podpoložky 6209 20 00 jakožto „Kojenecké oděvy a oděvní doplňky, z bavlny“, pokud mají velikost vhodnou pro malé děti o výšce postavy nepřesahující 86 cm. Jestliže tomu tak není, musí být tyto výrobky zařazeny do podpoložky 6211 42 90 jakožto „Ostatní oděvy, dámské nebo dívčí, z bavlny“.

         K nákladům řízení

               36

               Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

               Z těchto důvodů Soudní dvůr (šestý senát) rozhodl takto:

                     Kombinovaná nomenklatura uvedená v příloze I nařízení Rady (EHS) č. 2658/87 ze dne 23. července 1987 o celní a statistické nomenklatuře a o společném celním sazebníku, ve znění nařízení Komise (ES) č. 1719/2005 ze dne 27. října 2005, musí být vykládána v tom smyslu, že takové kombinézové pytle, o které se jedná ve věci v původním řízení, se zařadí do podpoložky 6209 20 00 jakožto „Kojenecké oděvy a oděvní doplňky, z bavlny“, pokud mají velikost vhodnou pro malé děti o výšce postavy nepřesahující 86 cm. Jestliže tomu tak není, musí být tyto výrobky zařazeny do podpoložky 6211 42 90 jakožto „Ostatní oděvy, dámské nebo dívčí, z bavlny“.

                     Podpisy.

            (
            *1
         ) – Jednací jazyk: nizozemština.


title: Rozsudek Soudního dvora (pátého senátu) ze dne 12. září 2013.#IVD GmbH & Co. KG v. Ärztekammer Westfalen-Lippe.#Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Oberlandesgericht Düsseldorf.#Veřejné zakázky – Směrnice 2004/18/ES – Článek 1 odstavec 9 druhý pododstavec písm. c) – Pojem ‚veřejnoprávní subjekt’ – Podmínka týkající se financování nebo řízení či kontroly činnosti státem, územně správními celky nebo jinými veřejnoprávními subjekty – Profesní komora lékařů – Financování prostřednictvím příspěvků hrazených členy této komory, stanovené zákonem – Výše příspěvků stanovená sněmem uvedené komory – Nezávislost této komory při určování rozsahu a způsobů provádění úkolů vyplývajících ze zákona.#Věc C‑526/11.

text:
         ROZSUDEK SOUDNÍHO DVORA (pátého senátu)
      12. září 2013 (
            *1
         )
      „Veřejné zakázky — Směrnice 2004/18/ES — Článek 1 odstavec 9 druhý pododstavec písm. c) — Pojem ‚veřejnoprávní subjekt‘ — Podmínka týkající se financování nebo řízení či kontroly činnosti státem, územně správními celky nebo jinými veřejnoprávními subjekty — Profesní komora lékařů — Financování prostřednictvím příspěvků hrazených členy této komory, stanovené zákonem — Výše příspěvků stanovená sněmem uvedené komory — Nezávislost této komory při určování rozsahu a způsobů provádění úkolů vyplývajících ze zákona“
      Ve věci C‑526/11,
      jejímž předmětem je žádost o rozhodnutí o předběžné otázce na základě článku 267 SFEU, podaná rozhodnutím Oberlandesgericht Düsseldorf (Německo) ze dne 5. října 2011, došlým Soudnímu dvoru dne 18. října 2011, v řízení

         IVD GmbH & Co. KG

      proti

         Ärztekammer Westfalen-Lippe,

      za přítomnosti:

         WWF Druck + Medien GmbH,

      SOUDNÍ DVŮR (pátý senát),
      ve složení T. von Danwitz, předseda senátu, A. Rosas, E. Juhász, D. Šváby (zpravodaj) a C. Vajda, soudci,
      generální advokát: P. Mengozzi,
      vedoucí soudní kanceláře: A. Impellizzeri, rada,
      s přihlédnutím k písemné části řízení a po jednání konaném dne 8. listopadu 2012,
      s ohledem na vyjádření předložená:

               —

               za IVD GmbH & Co. KG J. Eggersem, Rechtsanwalt,

               —

               za Ärztekammer Westfalen-Lippe S. Gesterkampem a T. Schneider-Lasoggou, Rechtsanwälte,

               —

               za českou vládu M. Smolkem a T. Müllerem, jako zmocněnci,

               —

               za Evropskou komisi M. Noll-Ehlersem, A. Tokárem a C. Zadrou, jako zmocněnci,

         po vyslechnutí stanoviska generálního advokáta na jednání konaném dne 30. ledna 2013,
      vydává tento

         Rozsudek

               1

               Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce se týká výkladu čl. 1 odstavce 9 druhého pododstavce písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, s. 114; Zvl. vyd. 06/07, s. 132).

               2

               Tato žádost byla podána v rámci sporu mezi společnosti IVD GmbH & Co. KG (dále jen „IVD“) a Ärztekammer Wesfalen-Lippe (Profesní komora lékařů Vestfálska-Lippe, dále jen „Ärztekammer“) ve věci rozhodnutí této komory zadat na základě zadávacího řízení zakázku jinému podniku.

         Právní rámec

         Unijní právo

               3

               Článek 1 odst. 9 druhý a třetí pododstavec směrnice 2004/18 stanoví:
               „‚Veřejnoprávním subjektem‘ se rozumí jakýkoli subjekt:

                        a)

                        založený nebo zřízený za zvláštním účelem uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu;

                        b)

                        který má právní subjektivitu a

                        c)

                        je financován převážně státem, regionálními nebo místními orgány [územně správními celky] nebo jinými veřejnoprávními subjekty; nebo je těmito orgány [subjekty] řízen; nebo je v jeho správním, řídicím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována státem, regionálními nebo místními orgány [územně správními celky] nebo jinými veřejnoprávními subjekty.

                  Demonstrativní seznamy veřejnoprávních subjektů a kategorií těchto subjektů, které splňují kritéria uvedená v druhém pododstavci písm. a), b) a c), jsou uvedeny v příloze III. [...]“

               4

               Pokud jde o Spolkovou republiku Německo, uvedená příloha uvádí mezi orgány zřízenými spolkovými, zemskými nebo místními orgány profesní sdružení a zejména profesní sdružení zastupující lékaře (část III kategorie 1.1 druhá odrážka).

         Německé právo

               5

               Podle § 6 odst. 1 bodů 1 až 5 zákona spolkové země Severní Porýní-Vestfálsko o povoláních v oblasti zdravotnictví (Heilberufsgesetz des Landes Nordrhein‑Westfalen, dále jen „HeilBerG NRW“) je úkolem Ärztekammer zejména:

                        „1.

                        podporovat veřejné zdravotnictví a veřejné veterinářství při plnění úkolů, zejména vypracovávat návrhy týkající se všech otázek souvisejících s povoláními v oblasti zdravotnictví a medicínou;

                        2.

                        na vyžádání orgánu dozoru podávat stanoviska, jakož i na vyžádání příslušných orgánů vypracovávat odborné posudky a jmenovat znalce;

                        3.

                        zajistit lékařskou a zubařskou pohotovostní službu mimo ordinační hodiny, informovat o ní veřejnost a stanovit pravidla organizace této služby;

                        4.

                        zajistit a podporovat další odborné vzdělávání členů komory, které má přispět k tomu, že znalosti, dovednosti a schopnosti členů komory potřebné pro výkon povolání budou po celý profesní život odpovídat aktuálnímu stavu vědy a praxe, regulovat další vzdělávání v souladu s [tímto] zákonem a vydávat osvědčení o odborných kvalifikacích; [...]

                        5.

                        zajistit a podporovat kvalitu zdravotnických a veterinárních služeb, zejména provádět certifikace v koordinaci se zúčastněnými osobami.“

               6

               Z předkládacího rozhodnutí a ze spisu, který má k dispozici Soudní dvůr, vyplývá, že tentýž zákon:

                        —

                        ukládá Ärztekammer, aby mezi jiným zajišťovala zachování vysoké úrovně povolání, hájila profesní zájmy svých členů, dbala na dobré vztahy mezi nimi, zřídila pro své členy a jejich rodinné příslušníky instituce, které jim budou zajišťovat podporu, a informovala veřejnost o své činnosti a tématech spojených s povoláním (§ 6 odst. 1 body 6 až 8, 10 a 12);

                        —

                        přiznává postavení člena této komory všem lékařům, kteří vykonávají povolání ve spolkové zemi Severní Porýní-Vestfálsko nebo v ní mají trvalé bydliště (§ 2);

                        —

                        v zásadě přiznává všem členům uvedené komory hlasovací právo na sněmu této komory (§ 12 odst. 1);

                        —

                        stanoví právo Ärztekammer vybírat od členů příspěvky za účelem plnění úkolů (§ 6 odst. 4 první věta);

                        —

                        stanoví, že výše příspěvků musí být upravena řádem přijatým sněmem této komory (§ 23 odst. 1);

                        —

                        stanoví, že tento řád musí být schválen orgánem dozoru (§ 23 odst. 2), přičemž cílem tohoto schválení je pouze zajistit rozpočtovou rovnováhu uvedené komory, a

                        —

                        stanoví, že orgán dozoru provádí a posteriori obecnou kontrolu slučitelnosti způsobu, jakým Ärztekammer provádí své úkoly, s právními předpisy (§ 28 odst. 1).

         Spor v původním řízení a předběžná otázka

               7

               Ärztekammer zahájila řízení o zadání veřejné zakázky na tisk a rozesílání svého informačního bulletinu, jakož i na publikaci inzerátů a prodej předplatného, přičemž oznámení o zakázce bylo zveřejněné v Úředním věstníku Evropské unie dne 5. listopadu 2010. Poté, co byli další dva uchazeči vyloučeni, bylo vybíráno ze společností IVD GmbH & Co. KG a WWF Druck + Medien GmbH, a v závěru zvítězila nabídka posledně uvedené společnosti.

               8

               Společnost IVD napadla toto zadání zakázky stížností a poté žalobou podanou k Vergabekammer, který je správním soudem příslušným ve věcech, jejichž předmětem jsou veřejné zakázky, přičemž tvrdila, že úspěšný uchazeč nepředložil některé reference požadované Ärztekammer. Tento soud zamítl její žalobu z důvodu její neopodstatněnosti.

               9

               Oberlandesgericht Düsseldorf (Vrchní zemský soud v Düsseldorfu), kterému bylo podáno odvolání proti rozhodnutí uvedeného soudu, se rozhodl i bez návrhu posoudit otázku, zda Ärztekammer má postavení veřejného zadavatele, na které závisí přípustnost odvolání podaného společností IVD.

               10

               Předkládající soud má za to, že úkoly, které svěřuje § 6 odst. 1 body 1 až 5 HeilBerG NRW této komoře, jsou úkoly obecného zájmu, které nemají průmyslovou ani obchodní povahu. Ze spisu, který má k dispozici Soudní dvůr, kromě toho vyplývá, že uvedená komora má právní subjektivitu. Podle předkládajícího soudu tudíž splňuje kritéria stanovená v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci písm. a) a b) směrnice 2004/18.

               11

               Tento soud si naopak klade otázku, zda právo Ärztekammer vybírat od svých členů příspěvky představuje nepřímé financování státem, které splňuje první podmínku uvedenou v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci písm. c) této směrnice.

               12

               Podle předkládajícího soudu z rozsudků ze dne 13. prosince 2007, Bayerischer Rundfunk a další (C-337/06, Sb. rozh. s. I-11173), jakož i ze dne 11. června 2009, Hans & Christophorus Oymanns (C-300/07, Sb. rozh. s. I-4779), vyplývá, že se jedná o takové nepřímé financování státem tehdy, když samotný stát buď stanoví základ a výši příspěvků, nebo když na základě ustanovení, která konkrétně popisují plnění, jež musí dotčená právnická osoba poskytnout a jež upravují určování výše příspěvků, má stát takový vliv, že tato právnická osoba má již jen malý prostor pro uvážení při stanovování této výše.

               13

               Tento soud však uvádí, že platné právní předpisy nestanovují výši příspěvků vybíraných Ärztekammer a neurčuje rozsah ani způsoby provádění úkolů, které jí byly svěřeny, takovým způsobem, že by tato komora mohla stanovit výši příspěvků pouze v úzce vymezeném rámci. Naopak vzhledem k tomu, že tato komora má při plnění svých úkolů široký prostor pro uvážení, má podobně široký prostor pro uvážení při určování svých finančních potřeb, a tedy při stanovování výše příspěvků, které jsou její členové povinni hradit. Uvedený soud kromě toho uvádí, že i když existuje systém schvalování řádu stanovícího tuto výši orgánem dozoru, je cílem tohoto schvalování jen zajistit rozpočtovou rovnováhu uvedené komory.

               14

               S ohledem na tyto konkrétní okolnosti má předkládající soud za to, že Ärztekammer nemá vlastnosti, které uvedl Soudní dvůr v rozsudcích uvedených v bodě 12 tohoto rozsudku, a klade si otázku, zda jsou tyto vlastnosti nezbytné pro splnění podmínky nepřímého financování státem.

               15

               Za tohoto stavu se Oberlandesgericht Düsseldorf rozhodl přerušit řízení a položit Soudnímu dvoru následující předběžnou otázku:
               „Je subjekt […] (zde profesní komora) […] ‚financován převážně státem‘ nebo ‚je řízen‘ státem [ve smyslu čl. 1 odst. 9 druhého pododstavce písm. c) směrnice 2004/18]:

                        —

                        pokud je tomuto subjektu zákonem přiznáno oprávnění vybírat od svých členů příspěvek, aniž tento zákon stanovuje výši příspěvku či upřesňuje rozsah plnění, k jejichž financování je příspěvek určen,

                        —

                        avšak sazby příspěvku musí být schváleny státem?“

         K předběžné otázce

               16

               Podstatou otázky předkládajícího soudu je, zda čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. c) směrnice 2004/18 musí být vykládán v tom smyslu, že takový subjekt, jako je veřejnoprávní profesní komora, splňuje buď kritérium převážného financování orgány veřejné moci, jelikož je převážně financován příspěvky hrazenými jeho členy a platný zákon jej opravňuje stanovit výši těchto příspěvků a vybírat je, přičemž tento zákon nestanovuje rozsah a způsoby činností, které uvedený subjekt vykonává při plnění svých úkolů vyplývajících ze zákona, k jejichž financování jsou tyto příspěvky určeny, anebo kritérium řízení orgány veřejné moci, jelikož rozhodnutí, kterým tento subjekt stanovuje výši uvedených příspěvků, musí být schváleno orgánem dozoru.

               17

               Úvodem je třeba poukázat na to – jak uvádí předkládající soud – že Ärztekammer je uvedena v příloze III směrnice 2004/18, ve které jsou pro každý členský stát určeny veřejnoprávní subjekty a kategorie veřejnoprávních subjektů uvedené ve výše zmíněném čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci. V části III této přílohy, která se týká Spolkové republice Německo, jsou v kategorii 1.1 zahrnující „orgány, které se řídí veřejným právem a zřízené spolkovými, zemskými nebo místními orgány“ v druhé odrážce týkající se podkategorie „profesní sdružení“ uvedena mimo jiné profesní sdružení zastupující [...] lékaře“.

               18

               Avšak jak uvedl generální advokát v bodech 20 a 21 svého stanoviska, zařazení určitého subjektu do této přílohy představuje jen použití hmotněprávního pravidla uvedeného v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci směrnice 2004/18 a nevyplývá z něj nevyvratitelná domněnka, že tento subjekt je „veřejnoprávním subjektem“ ve smyslu tohoto ustanovení. Je tudíž na unijním soudu, aby se v případě, že mu vnitrostátní soud předloží odůvodněnou žádost v tomto smyslu, ujistil o vnitřní soudržnosti této směrnice tím, že ověří, zda zařazení subjektu do uvedené přílohy představuje správné použití tohoto hmotněprávního pravidla (v tomto smyslu viz výše uvedený rozsudek Hans & Christophorus Oymanns, body 42, 43 a 45).

               19

               V tomto ohledu je třeba uvést, že podle čl. 1 odst. 9 druhého pododstavce směrnice 2004/18 je subjekt „veřejnoprávním subjektem“ ve smyslu tohoto ustanovení a z tohoto důvodu se na něj vztahují ustanovení této směrnice, pokud jsou splněny tři kumulativní podmínky, a sice, pokud je tento subjekt založen nebo zřízen za zvláštním účelem uspokojování potřeb obecného zájmu, který nemá průmyslovou nebo obchodní povahu [písm. a)], má právní subjektivitu [písm. b)] a je financován převážně orgány veřejné moci nebo je těmito orgány řízen nebo je v jeho správním, řídicím nebo dozorčím orgánu více než polovina členů jmenována orgány veřejné moci [písm. c)].

               20

               Všechna tři alternativní kritéria uvedená v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci písm. c) uvedené směrnice vyjadřují úzkou závislost na orgánech veřejné moci. Taková závislost může totiž těmto orgánům umožnit ovlivňovat rozhodnutí dotčeného subjektu v oblasti veřejných zakázek, což může vést k tomu, že se tato rozhodnutí budou řídit jinými než hospodářskými důvody, a zejména k nebezpečí, že budou upřednostněni tuzemští uchazeči nebo zájemci, což by vytvořilo překážky volnému pohybu služeb a zboží, jejichž odstranění je právě cílem používání směrnic týkajících se veřejných zakázek (pokud jde o obdobná ustanovení platná před přijetím směrnice 2004/18, viz rozsudek ze dne 1. února 2001, Komise v. Francie, C-237/99, Recueil, s. I-939, body 39, 41, 42, 44 a 48, jakož i citovaná judikatura).

               21

               Ve světle těchto cílů musí být každé z těchto kritérií vyloženo funkčně (pokud jde o obdobná ustanovení platná před přijetím směrnice 2004/18, viz výše uvedené rozsudky Komise v. Francie, bod 43 a citovaná judikatura, jakož i Bayerischer Rundfunk a další, bod 40), tj. nezávisle na formálních podmínkách jeho použití (obdobně viz rozsudek ze dne 10. listopadu 1998, BFI Holding, C-360/96, Recueil, s. I-6821, body 62 a 63), a musí být chápáno jako kritérium vytvářející úzkou závislost na orgánech veřejné moci.

               22

               Pokud jde nejdříve o první kritérium uvedené v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci písm. c) směrnice 2004/18, které se týká financování převážně orgány veřejné moci, pojem financování znamená převod finančních prostředků bez poskytnutí zvláštního protiplnění s cílem podporovat činnost dotčeného subjektu (pokud jde o obdobná ustanovení platná před přijetím směrnice 2004/18, viz rozsudek ze dne 3. října 2000, University of Cambridge, C-380/98, Recueil, s. I-8035, bod 21).

               23

               Vzhledem k tomu, že tento pojem musí být vyložen funkčně, Soudní dvůr rozhodl, že kritérium týkající se převážného financování orgány veřejné moci zahrnuje i nepřímé financování.

               24

               Takové financování může být uskutečněno prostřednictvím poplatku, jehož podstata a výše jsou stanoveny a uloženy zákonem a jenž nepředstavuje protiplnění za skutečné využívání služeb poskytovaných dotčeným subjektem osobami, které jsou povinny jej odvádět, a jehož podmínky výběru vycházejí z výkonu veřejné moci, (v tomto smyslu viz výše uvedený rozsudek Bayerischer Rundfunk a další, body 41, 42, 44, 45, 47 až 49).

               25

               Okolnost, že subjekt formálně sám stanovuje výši příspěvků, které zajišťují jeho převážné financování, nevylučuje, že se může jednat o nepřímé financování splňující uvedené kritérium. Je tomu tak tehdy, jsou-li subjekty jako například veřejné zdravotní pojišťovny financovány příspěvky hrazenými pojištěnci nebo za tyto pojištěnce bez konkrétního protiplnění, účast na pojištění u takové pojišťovny, jakož i hrazení těchto příspěvků jsou uloženy zákonem, sazba těchto příspěvků, která je sice formálně stanovena těmito pojišťovnami samotnými, avšak existuje k ní právem založená povinnost, jelikož zákon stanovuje plnění poskytovaná uvedenými pojišťovnami, jakož i související výdaje a zakazuje jim vykonávat činnost za účelem zisku, a dále musí být povolena orgánem dozoru, a jestliže je hrazení těchto příspěvků povinné na základě ustanovení veřejného práva (v tomto smyslu viz výše uvedený rozsudek Hans & Christophorus Oymanns, body 53 až 56).

               26

               Je však třeba konstatovat, že na situaci takového subjektu, jako je Ärztekammer, nelze nahlížet jako na situaci popsanou v předchozím bodě tohoto rozsudku.

               27

               Úkoly tohoto subjektu jsou sice uvedeny v HeilBerG NRW, z předkládacího rozhodnutí však vyplývá, že jeho situace se vyznačuje významnou nezávislostí, kterou mu přiznává zákon při určování povahy, rozsahu a způsobu činností, které vykonává za účelem plnění svých úkolů, a tudíž při stanovování rozpočtu nezbytného k tomuto účelu, a tedy výše příspěvků, kterou bude vyžadovat od svých členů. Okolnost, že řád, který stanoví tuto výši, musí být schválen orgánem veřejné správy vykonávajícím dozor, není rozhodující, neboť tento orgán se omezuje na ověření rozpočtové rovnováhy dotčeného subjektu, a sice na ověření toho, že tento subjekt má prostřednictvím příspěvků svých členů a jiných zdrojů dostatečné příjmy k pokrytí všech nákladů spojených se svým fungováním podle pravidel, která on sám přijal.

               28

               Jak kromě toho uvedl generální advokát v bodech 65 a 66 svého stanoviska, tato nezávislost na orgánech veřejné moci je v tomto případě umocněna také skutečností, že uvedený řád je přijímán sněmem složeným ze samotných plátců příspěvků.

               29

               Pokud jde dále o druhé kritérium uvedené v čl. 1 odst. 9 druhém pododstavci písm. c) směrnice 2004/18, které se týká řízení orgány veřejné moci, je třeba připomenout, že kontrola prováděná a posteriori toto kritérium v zásadě nesplňuje, neboť taková kontrola neumožňuje orgánům veřejné moci ovlivnit rozhodnutí dotčeného subjektu v oblasti veřejných zakázek (v tomto smyslu viz rozsudek ze dne 27. února 2003, Adolf Truley, C-373/00, Recueil, s. I-1931, bod 70). Tak je tomu v zásadě v případě obecné kontroly legality vykonávané a posteriori orgánem dozoru a a fortiori v případě zásahu tohoto orgánu formou schválení rozhodnutí tohoto subjektu, kterým je stanovena výše příspěvků, jež zajišťují podstatnou část jeho financování, který se omezuje na pouhé ověření rozpočtové rovnováhy uvedeného subjektu.

               30

               Z toho tedy vyplývá, že i když zákon upravuje úkoly i způsob, jak musí být zajištěno jeho převážné financování, a stanoví, že rozhodnutí, kterým je stanovena výše příspěvků, jež musí hradit jeho členové, musí být schváleno orgánem dozoru, má takový subjekt, jako je Ärztekammer, konkrétně organizační a rozpočtovou nezávislost, která brání tomu, aby byl považován za subjekt, který je úzce závislý na orgánech veřejné moci. Způsoby financování takového subjektu nejsou tudíž financováním převážně orgány veřejné moci a neumožňují řízení tohoto subjektu těmito orgány.

               31

               S ohledem na výše uvedené je třeba na položenou otázku odpovědět tak, že čl. 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. c) směrnice 2004/18 musí být vykládán v tom smyslu, že takový subjekt, jako je veřejnoprávní profesní komora, nesplňuje kritérium financování převážně orgány veřejné moci, pokud je tento subjekt financován převážně příspěvky hrazenými jeho členy, přičemž zákon jej opravňuje stanovit výši těchto příspěvků a vybírat je, v případě, že tento zákon nestanoví rozsah a způsoby činností, které uvedený subjekt vykonává při plnění úkolů vyplývajících ze zákona, k jejichž financování jsou tyto příspěvky určeny, a nesplňuje ani kritérium řízení orgány veřejné moci jen z toho důvodu, že rozhodnutí, kterým tento subjekt stanovuje výši uvedených příspěvků, musí být schváleno orgánem dozoru.

         K nákladům řízení

               32

               Vzhledem k tomu, že řízení má, pokud jde o účastníky původního řízení, povahu incidenčního řízení ve vztahu ke sporu probíhajícímu před předkládajícím soudem, je k rozhodnutí o nákladech řízení příslušný uvedený soud. Výdaje vzniklé předložením jiných vyjádření Soudnímu dvoru než vyjádření uvedených účastníků řízení se nenahrazují.

               Z těchto důvodů Soudní dvůr (pátý senát) rozhodl takto:

                     Článek 1 odst. 9 druhý pododstavec písm. c) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby musí být vykládán v tom smyslu, že takový subjekt, jako je veřejnoprávní profesní komora, nesplňuje kritérium financování převážně orgány veřejné moci, pokud je tento subjekt financován převážně příspěvky hrazenými jeho členy, přičemž zákon jej opravňuje stanovit výši těchto příspěvků a vybírat je, v případě, že tento zákon nestanoví rozsah a způsoby činností, které uvedený subjekt vykonává při plnění úkolů vyplývajících ze zákona, k jejichž financování jsou tyto příspěvky určeny, a nesplňuje ani kritérium řízení orgány veřejné moci jen z toho důvodu, že rozhodnutí, kterým tento subjekt stanovuje výši uvedených příspěvků, musí být schváleno orgánem dozoru.

                     Podpisy.

            (
            *1
         ) – Jednací jazyk: němčina.